Ima li života bez pametnih telefona?
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2014/03/750x500/20140309011120_148658.jpg)
Mladi sve više komuniciraju putem tzv. pametnih telefona. Ko još želi da propusti nešto važno ili bar na trenutak bude odsječen od ostatka svijeta?
Linija podzemne žljeznice u jednom velikom njemačkom gradu, 8.30 ujutro. Mnogi mladi putnici djeluju odsutno i čini se da uopšte ne primjećuju svoju okolinu. Blago pognutih glava, bezizražajnih lica i očiju prikovanih za svoje pametne telefone. Tek poneki par očiju ne gleda u ekran, piše Dojče vele.
Za mnoge mlade ljude, njihov smartfon je postao toliko važan, da jednostavno ne mogu da zamisle svoj život bez tog minijaturnog računara. Zahvaljujući brojnim funkcijama, često ga opisuju kao „švajcarski džepni nožić među mobilnim telefonima". S vremenom je postao sastavni dio svakodnevice mladih. To se odnosi i na studente Judit (18) i Karla (20) iz Bona. Na pitanje čega bi se u životu najteže odrekli, oboje spontano odgovaraju – svog pametnog telefona.
Važniji od alkohola i seksa
Institut za istraživanje javnog mnjenja Forsa, u martu 2012. Sproveo je istraživanje među mladima između 14 i 19 o tome kako i koliko koriste mobilne telefone. Rezultat jasno govori da četiri od pet mladih priznaje da bi se radije odrekli alkohola nego mobilnog telefona. Osim toga, dvije trećine ispitanika izjavilo je da bi se lakše snašlo bez televizije nego bez mobilnog. Još veće iznenađenje izazvao je slijedeći rezultat: 60 odsto ispitanika priznalo je da je mobilni telefon za njih važniji od seksa.
Zašto baš odvajanje od smartfona mladima pada toliko teško pada? Hans-Bernd Brozijus, profesor komunikologije sa Univerziteta u Minhenu, razlog pronalazi u velikoj mobilnosti mladih. „Odrasli imaju radno mjesto na kojem sjedeći provedu osam sati dnevno, i radnu sobu kod kuće. Dakle, uglavnom su fizički vezani za određeni radni sto". S tih mjesta, po pravilu mogu da pristupe internetu i da koriste onlajn-usluge. Mladima je međutim neophodno da sve to mogu „u hodu".
Telefoniranje i SMS-ovi? Samo usputne radnje
Mladi u uzrastu između 18 i 25 godina koriste pametni telefon u prosjeku tri i po sata dnevno. To je rezultat istraživanja koje je za časopis „Fokus" u septembru 2013. napravila agencija „Majndšer marketing". Ali pritom više od jednog sata dnevno otpada na čet-aplikacije za, kao što je WhatsApp. Na drugom mjestu, sa 44 minuta dnevno, nalaze se društvene mreže, poput Facebook. Klasične funkcije mobilnog telefona, dakle telefoniranje i pisanje SMS-poruka, imaju sada sasvim sporednu ulogu: na njih odlazi u prosjeku samo 13 minuta dnevno. „Mladi koriste mnogo više funkcija pametnih telefona od odraslih", kaže profesor Brozijus. „A sa svakom novom funkcijom, on postaje sve manje zamjenljiv".
Šta kad nema signala?
Da li je takav trend opasan? Američka psihoterapeutkinja Liza Merlo zabrinuto primjećuje da su neki korisnici pametnih telefona često toliko usredsređeni na svoj uređaj, da gotovo i ne doživljavaju svoju neposrednu okolinu. Uz rastući broj funkcija dolazi i „opasnost od preterane fiksacije", kaže Liza Merlo u jednom svom članku. Strah od nepokrivenosti signalom, strah od prazne baterije ili pak strah od zaboravljanja mobilnog telefona dobio je čak i ime – „nomofobija", a dolazi od izraza „no mobile phone ihobia".
Prema jednom britanskom istraživanju, gotovo dvije trećine tamošnjeg stanovništva pati od nomofobije. I student prava iz Bona, Filip (22) strahovao je da bi mogao nešto propustiti dok nije onlajn. Upravo zbog čet-aplikacija poput WhatsAppa, teško bi se odrekao svog pametnog telefona.
Ipak, komunikolog Brozijus smatra da je nekakav kulturni pesimizam zbog rastuće upotrebe pametnih telefona, neprimjeren. Prema njegovim riječima, odraslima su svojstveni i drugi oblici komuniciranja, dok su mladi odrasli uz komunikaciju preko pametnih telefona i zato za njega trend sve veće upotrebe tih uređaja sasvim normalan.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.