Kako ćemo (se) voziti 2050?
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2014/01/750x500/20140105232159_143475.jpg)
Najnovije projekcije budućnosti automobilskog tržišta neće obradovati one koji su protiv koncepta samoupravljajućih vozila. Studija koju je objavio američki IHS Automotive predviđa da će sredinom 21. vijeka gotovo sva putnička i komercijalna vozila biti potpuno autonomna.
Izgleda da budućnost neće biti toliko svijetla za one koji ne žele da svom automobilu prepuste kontrolu upravljanja.
Naime, već 2035. godine na svijetu bi trebalo da bude oko 54 miliona automobila sa nekom od tehnologija koje će omogućavati vozilima da upravljaju bez pomoći vozača, navodi se u studiji organizacije IHS Automotive koja se bavi istraživanjem i analizama automobilskog tržišta.
Prema istom istraživanju godišnja prodaja samoupravljajućih automobila porašće sa 230.000 u 2025. na čak 11,8 miliona u 2035. Ova vrsta vozila činiće 0,2 odsto svih novih prodatih automobila u 2025. godini, dok će se 2035. njihovo učešće u prodaji povećati na 9,2 odsto.
Procijenjuje se da će ugradnja tehnologije pomoću koje će kontrola tokom vožnje biti prepuštena automobilima, povećati cijenu novih vozila između 7 i 10 hiljada američkih dolara do 2025. Kako se tehnologije i sistemi budu dalje usavršavali, a broj prodatih primjeraka rastao, dodatni troškovi po automobilu sniziće se na 5.000 dolara do 2030, odnosno na 3.000 dolara u 2035. godini.
Studija predviđa i da će se prvi automobili koji uopšte neće imati komande pomoću kojih bi njima upravljao vozač, pojaviti u prodaji oko 2030. godine, da bi do 2050. ova vrsta vozila potpuno ovladala automobilskim tržištem.
"Postoji nekoliko prednosti koje idu u prilog uvođenju samoupravljajućih automobila, a od kojih bi koristi imali vozači i pješaci, ali i čitavo društvo", kaže Egil Juliussen iz organizacije IHS Automotive.
"Broj saobraćajnih nesreća drastično bi se smanjio, kada su u pitanju vozila sa sistemima autonomnog upravljanja, iako bi se u početku i dalje dešavalo da se 'obični' automobili sudaraju sa ovom vrstom vozila", objašnjava on.
"Međutim, kako procenat samoupravljajućih vozila bude rastao u odnosu na ukupan broj automobila na putevima, broj saobraćajnih udesa biće u konstantnom padu, sve dok jednog dana nesreće na putevima ne budu gotovo iskorijenjene", smatra Juliussen.
U studiji se dalje navodi da će uvođenje samoupravljajućih vozila u budućnosti dovesti i do efikasnije organizacije saobraćaja i smanjenja gužvi na putevima, ali i da će ova vrsta vozila zbog svoje veće efiksanosti u vožnji manje zagađivati vazduh.
Procijenjuje se da će se samo u Sjednijenim Državama ušteda na osnovu spriječenih saobraćajnih nesreća, bržeg protoka saobraćaja i veće produktivnosti zaposlenih koji će manje vremena provoditi u tranzitu do posla, mjeriti milijardama dolara.
Sa druge strane, u negativne posljedice uvođenja samoupravljajućih vozila ubrajaju se gubici miliona radnih mjesta u privrednim granama koje se bave transportom roba i ljudi.
Ukoliko se jednog dana utvrdi da su samoupravljajuća vozila potpuno pouzdana i bezbjedna, vlade u državama širom svijeta mogle bi čak potpuno zabraniti ljudima da upravljaju vozilima, s obzirom da je prema istraživanju ljudski faktor odgovoran za 90% od 32.000 smrtnih slučajeva i 2,2 miliona povređenih u saobraćaju u SAD svake godine.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.