Složena državna uređenja u evropskim zemljama - Belgija (1)
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2009/12/750x500/20091212004938.jpg)
Snaga kraljevine u jakim pokrajinama
Osnovana ne tako davne 1830. godine, Kraljevina Belgija je mlada evropska zemlja, koja svoje istorijske početke ima u vrijeme nastanka hrišćanstva.
Oko 57. godine prije nove ere Julije Cezar je okupirao Gale i ušao na teritoriju koju su Rimljani zvali "Galia Belgica ", koja je bila naseljena keltskim plemenom Belgae. Rimljani su vladali ovom teritorijom gotovo pet vijekova, namećući svoj jezik i svoju latinsku kulturu, zajedno sa osnovama hrišćanstva.
Poslije 455. godine nove ere, Franci, pleme iz njemačkog zaleđa, su okupirali ovo područje i nametnuli svoj jezik i kulturu, naročito na sjeveru današnje Belgije. Praktično su na taj način povukli nevidljivu lingvističku granicu duž Belgije koja postoji i danas i razdvaja francusko govorno područje Valoniju na jugu od holandskog govornog područja na sjeveru - Flandrije (Flemish - Flamanci).
Većinu stanovnika čine Flamanci (oko 60 odsto) i Valonci (30 odsto).
Federalna država sa tri pokrajine i tri zajednice
Jedan od najvažnijih događaja za Belgiju je povećanje lokalne autonomije različitih pokrajina u zemlji poslije Drugog svjetskog rata. Političke ambicije tri jezičke zajednice - francuskog, holandskog i njemačkog govornog područja - značajno su uticale na društveno-političko uređenje zemlje, pa je poslije izvršene četiri reforme zemlja konačno transformisana u federalnu državu tri pokrajine: Flandrije, Valonije i regiona prijestonice Brisela, i tri zajednice od kojih svaka ima sopstveno zakonodavstvo i izvršnu vlast.
To praktično znači da pokrajinski parlamenti i pokrajinske vlade samostalno donose odluke koje se tiču regionalnog planiranja i urbanizma, zaposlenosti, međunarodnih odnosa, privrede, spoljne trgovine i sl.
Na federalnom nivou se regulišu jedino pitanja iz oblasti prava, diplomatije i odbrane. Po državnom uređenju je višestranačka federalna monarhija sa dvodomnim parlamentom.
Unutar federalne države zakonodavna vlast vrši se kroz - na jednoj strani federalni parlament, koji je sastavljen iz dva doma: Savjeta narodnih poslanika i Senata, i na drugoj strani vlade, sa imenom Kralj i ministri.
Kralj nema ličnu vlast. Njegovi ministri nose punu odgovornost kroz zakonske prijedloge, koji su preuzeti od parlamenta, i potpisivanje kraljevske odluke, odnosno rješenja.
U Savjetu narodnih poslanika 150 poslanika su direktno izabrani na opštim izborima. Senat broji 71 člana. Federalni parlament (Kamer en Senat) Savjet i Senat izglasavaju zakone.
Federalna vlada može se sastojati najviše od 15 ministara i sastavljena je od podjednakog broja ministara flamanske i francuske govorne strane.
Flamanska, briselska i valonska pokrajina nadležne su za finansije, ekonomiju, zaposlenost, poljoprivredu, upravljanje vodenim resursima, stanovanjem, javnim radovima, energijom, prevozom, životnim prostorom, prostornim uređenjem i stambenom izgradnjom, modernizacijom poljoprivrede, zaštitom prirode, kreditima, spoljnom trgovinom, kontrolom nad provincijama, opštinama i interkomunalnim poslovima.
Takođe, njima su priključeni domeni naučnih istraživanja i međunarodnih odnosa.
Pisani mediji podložni fenomenu "ustubljavanja"
Belgija je 1830. godine dobila jedan od najliberalnijih zakona o štampi u svijetu. U periodu koji je prethodio ovom zakonu u Belgiji su bila favorizovana frankofona glasila, dok su flamanske novine izlazile sporadično i u ograničenom tiražu sve do kraja 19. vijeka.
Tiraž novina na flamanskom jeziku se tek 70-ih godina prošlog vijeka izjednačio sa tiražom novina na francuskom.
Kao u Holandiji, i u Belgiji izlaze brojne nacionalne i regionalne novine i časopisi, kao i besplatni dnevni list "Metro". Inostrana štampa je takođe zastupljena na tržištu, posebno u Briselu.
Kao i druge društvene pojave, pisani mediji su podložni fenomenu "ustubljavanja" (verzuiling), jer svake novine pripadaju određenom društvenom "stubu" (’kolini’). Katoličke novine pokrivaju dvije trećine tržišta, a socijalističke tek četiri odsto.
Belgijski elektronski mediji su veoma podložni političkim uticajima, s obzirom na to da skupština imenuje njihovo uredništvo. Nastanak flamanske medijske kuće VTM 1989. godine ukazao je na to da je ova politička pozadina loša pojava.
VRT, flamanski radio i televizija, ima zadatak da "privuče što veći broj gledalaca i slušalaca širokim izborom programa koji bude interesovanje publike i ispunjavaju njihova očekivanja".
Ciljeve ove medijske kuće određuje flamanska zajednica, što predstavlja poseban kvalitet i doprinosi daljem razvoju identiteta i raznovrsnosti flamanske kulture, kao i razvoju demokratskog i tolerantnog društva. Valonski ekvivalent ovoj kući je RTBF.
Komercijalna VTM emituje, prije svega, zabavne emisije, a na drugom kanalu programe namijenjene mlađoj publici. Druga komercijalna medijska kuća je VT4. Postoji i sedam regionalnih i još nekoliko specijalizovanih TV-stanica kao što je finansijski "Kanaal-Z" i "lajfstajl" stanica "Vitaž".
Državni programi dominiraju radio-talasima sa svojih pet kanala: "Radio 2", najpopularniji i namijenjen širokoj publici, "Radio Dona", namijenjen mladima, "Studio Brisel", namijenjen nešto alternativnijoj mladoj publici, "intelektualno" orijentisani "Radio 1" i "Radio 3", koji prvenstveno emituje klasičnu muziku. Postoji i veliki broj lokalnih nezavisnih radio-stanica...
Tri samostalna javna servisa
U Belgiji funkcionišu tri potpuno odvojena javna RTV sistema. Svaka od tri kulturološke zajednice u Belgiji (zajednica koja govori holandski ili flamanski jezik, zajednica koja govori francuski i zajednica koja govori njemački jezik) ima svoj javni RTV sistem.
Oko 1970. godine svaki javni RTV sistem je dobio punu autonomiju, a među njima su presječene sve strukturne veze. Njihovo razdvajanje završeno je tako da jedna polovina zemlje jedva da ikad prati program one druge polovine i obratno.
Osnovni podaci o zemlji
Službeni naziv: Kraljevina Belgija
Lokacija: Zapadna Evropa
Površina: 30.528 km²
Stanovništvo: 10.414.336 stanovnika (2008)
Glavni grad: Brisel
Klima: Umjerena - blage zime, prohladna ljeta, kišovito, vlažno i oblačno
Jezik: Holandski, francuski i njemački
Državno uređenje: Federativna parlamentarna demokratija pod konstitutivnom monarhijom
Moneta: evro
Privredni pokazatelji
BDP: 390,5 milijardi US$ (2008)
BDP po stanovniku: 37.500 US$ (2008)
Inflacija (%): 4,5% (2008)
Nezaposlenost (%): 6,5% (2008)
Prirodna bogatstva: Građevinski materijal, kvarcni pijesak
Izvoz: 372,9 milijardi US$ (2008)
Glavni izvozni proizvodi: Mašine i oprema, hemijski proizvodi, dijamanti, metali i proizvodi od metala, prehrambeni proizvodi
Uvoz: 375,2 milijardi US$ (2008.)
Glavni uvozni proizvodi: Mašine i oprema, hemijski proizvodi, dijamanti, farmaceutski proizvodi, prehrambeni proizvodi, transportna oprema, proizvodi od nafte
Praznici
1. januar - Prvi dan Nove godine
U aprilu - Uskršnji ponedjeljak
1. maj - Praznik rada
25. maj - Voznesenje
5. jun - Bijeli ponedjeljak
21. jul - Dan nezavisnosti
15. avgust - Velika gospojina
1. novembar - Dan svih svetaca
11. novembar - Godišnjica završetka Prvog svjetskog rata
15. novembar - Rođendan kralja
25. decembar - Božić
26. decembar - Dan svetog Stefana
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.