Mafijaši u kolu s političarima
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2010/01/750x500/20100123002038.jpg)
Kandidati za članove Evropske komisije morali su ovih dana da prođu detaljne provjere i obave iscrpne razgovore u forumima Evropskog parlamenta.
Ma koliko to nekome sa strane izgledalo kao puka formalnost, riječ je o potpuno suprotnom: neki nesuđeni članovi Komisije morali su da se suoče sa veoma oštrim kritikama i propitivanjima članova Evropskog parlamenta.
Jedna od onih koji su pali na ovom ispitu podobnosti je Rumijana Želeva, bugarski šef diplomatije. Zbog činjenice da je proteklih dana bila suočena sa neprijatnim pitanjima poslanika Evropskog parlamenta u vezi sa njenim finansijskim interesima, podnijela je ostavku na dužnost šefa diplomatije. Međutim, to nije sve: Želeva je povukla i svoju kandidaturu za evropskog komesara za humanitarna pitanja, prenio je Bi-Bi-Si.
Njen budući položaj ne bi bio naročito važan, njeno imenovanje ne bi izazvalo toliko uzbuđenja i osporavanja, da nije bilo posebnih okolnosti u vezi s njom.
U njenoj biografiji stoji da je Rumjana Ruseva Želeva rođena 1969. godine u Novoj Zagori. Završila je njemačku jezičku gimnaziju u Burgasu, diplomirala sociologiju u Sofiji, a 2003. godine doktorirala u Magdeburgu (Njemačka). Postala je stručnjak za sferu radnih odnosa, tržišta rada i zapošljavanja mladih.
Udala se za bugarskog poslovnog čovjeka Krasimira Želeva, finansijskog stručnjaka, s kojim je ušla u neke poslove pa je od 2000. bila na čelu jedne konsultantske firme. Ubrzo se počela baviti i politikom, pa je postala saradnica Bojka Borisova, bivšeg policajca koji je donedavno bio gradonačelnik Sofije. Otvaranje vrata politike značilo je i članstvo u stranci, a u njenom slučaju to je bila partija Građani za evropski razvoj Bugarske Bojka Borisova, stranka desnog centra.
"Nacional" prenosi da je na listi te stranke Želeva 2007. izabrana u Evropski parlament. Kad je Borisov prošle godine sa svojom strankom pobijedio na izborima, imenovao je Želevu za ministra spoljnih poslova, što je mnoge iznenadilo, jer nije imala ni iskustva ni znanja na tom polju.
Činilo se da iznenađenjima nema kraja: u oktobru iste godine Borisov ju je imenovao za članicu Evropske komisije, što prvi čovjek Komisije Hoze Manuel Barozo nije dobro primio, jer je želio da zadrži dotadašnju bugarsku članicu Meglenu Kunevu.
Govorilo se da je suprug Želeve blizak bugarskom podzemlju, a ona načinila ozbiljne prekršaje odredbi o suzbijanju korupcije. Optuživali su je da je bila u teškom sukobu interesa, jer je bila direktor već pomenute konsultantske firme i u vrijeme dok je bila članica Evropskog parlamenta, što je suprotno zakonu.
Naročito glasna u iznošenju ovih optužbi bila je članica Evropskog parlamenta iz Bugarske Antonija Pervanova (socijalista).
Članovi komisije za provjeru kandidata za Evropsku komisiju detaljno i agresivno ispitivali su Želevu o tom sukobu interesa. Ona se nespretno branila, tvrdeći da se radi o zavjeri protiv nje. Takođe je isticala da su svi navodi protiv nje već istraženi u Bugarskoj, te da nije nađeno ništa sporno.
Ali članovi komisije nisu nasjeli na ta opravdanja, nego su dopustili njenoj protivnici Antoniji Parvanovoj da govori, a ona je to iskoristila da još oštrije napadne Rumjanu Želevu, tvrdeći da postoje pisani dokazi da je bila u sukobu interesa, i te dokaze predočila prisutnima.
Odluka je pala: dokumente će proučiti poseban tim, međutim, bilo je jasno da su evroparlamentarci veoma sumnjičavi prema Želevoj, tim više zbog opšteg uvjerenja u EU da Bugarska posljednjih godina nije dovoljno učinila u borbi protiv korupcije.
O korupciji i kriminalu u Bugarskoj ponovo se mnogo govori zbog onoga što se nedavno dogodilo u Sofiji.
U samom centru grda, 5. januara oko podneva, na ulici punoj ljudi ubijen je bugarski novinar i radio-voditelj Boris Cankov (30) zvan Bobi, a sve je ukazivalo na mafijaško ubistvo. Ubice su Cankovu prišle s leđa, te ispalile nekoliko metaka u njega.
Cankov je u Bugarskoj bio poznata i kontroverzna osoba, jer nije krio da je član gangsterskog miljea i da sarađuje sa vodećim bugarskim gangsterima. Međutim, u posljednje vrijeme je izgledalo da on želi da se bugarska mafija raskrinka, pa je o njenom djelovanju nekoliko puta govorio na televiziji.
Napisao je o tome i knjigu "Tajna bugarskog mafijaša". Mediji su tvrdili da je posljednjih sedmica života intenzivno sarađivao sa tužilaštvom i policijom.
Cankov je u nekoliko navrata priznao da je bio u bliskim poslovnim odnosima sa nekoliko vodećih bugarskih gangstera, poubijanih u međusobnim likvidacijama. Jedan od njih bio je Anton Miltenov zvani Kljun, veliki krijumčar droge.
Nekoliko časova poslije ubistva Cankovog, uhapšena su braća Krasimir i Nikolaj Marinov, bivši rvači, poslovni ljudi i vlasnici više preduzeća. Za braću se smatralo da su na čelu jedne od najmoćnijih bugarskih gangsterskih bandi. Uhapšen je i Stefan Bonev - Sako, vođa suparničke gangsterske družine, specijalizovane za krijumčarenje i dilanje droge.
Bonev je u novembru 2009. jurio svojim automobilom Cankova sofijskim ulicama, a Cankova je spasila policija koju je tad nazvao. Bonev je uhapšen, ali odmah pušten uz minimalnu kauciju.
Istrebljenje
Bugarska mafijaška scena vrlo je moćna i aktivna, a među vodećim gangsterima traje neprestani rat. Od 1990. u Bugarskoj je evidentirano čak 150 ubistava koja su u direktnoj vezi s tim ratom, jer se gangsterske grupe međusobno istrebljuju. Nijedno od tih 150 ubistava nije rasvijetljeno, niti su krivci izvedeni pred sud. Poznato je da su ti gangsteri povezani i sa političkim krugovima.
Milenko Kindl
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.