Iskrene poruke iz ulice radosti
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2009/03/750x500/20090327233823.jpg)
BANjA LUKA - Vrata savremene umjetnosti široko su otvorena izložbom "Razotkrivanje", koju čine djela 11 umjetnika koji su, prolazeći sjećanjima, uspjeli da stvore spoj mašte i stvarnosti.
Muzej savremene umjetnosti Republike Srpske još jednom je brojnim posjetiocima pružio priliku da uživaju u interesantnim djelima umjetnika iz Srbije.
Postavku čini 18 djela umjetnika Mrđana Bajića, Anice Vučetić, Gabriela Gilda, Marije Dragojlović, Biljane Đurđević, Zdravka Joksimovića, Dušana Otaševića, Vladimira Perića, Milete Prodanovića, Aleksandra Rafajlovića, Vere Stevanović.
Djelima, koja su nastajala u posljednjih 20 godina, umjetnici su zaronili u sjećanje iz kojeg su, svako na svoj način, izvlačili niti, pretvarajući ih u nove svjetove.
- Kažu da su vremena kriza plodno tlo za umetnost. To je verovatno delimično tačno. Kriza, međutim, u kojoj su stvarali umetnici predstavljeni u ovom izboru nije bila ni politička, ni ekonomska. Bila je to - sada nešto jasnije vidimo - kriza same realnosti... Nastajući u krizi realnosti, dela na ovoj izložbi predstavljaju realnost krize. Realnost koja je već uveliko nadživela pustoš u kojoj je stvorena - zapisao je književnik Svetislav Basara.
Zamjenik sekretara za kulturu grada Beograda Aleksandar Peković izrazio je veliko zadovoljstvo što je ova izložba stigla i u Banju Luku i istakao da je ona "putovanje kroz vreme malim koracima koji dovode do velikog koraka".
- Najviše me impresionira da u vremenu kada društva postaju sve više racionalna, a sve manje emocionalna, ne nailazimo često na iskrene poruke. Ova izložba savremenih srpskih umetnika šalje iskrene poruke i ova izložba, što se pokazalo od Francuske, preko Makedonije, pa do Banje Luke, ima za cilj da nas ujedini, da nas okupi, da nas inspiriše i da nas provocira - naglasio je Peković.
Kustos izložbe Aleksandra Estela Bjelica-Mladenović kaže da je postavka "Razotkrivanje" Kulturnog centra Beograda osmišljena s ciljem da putuje i gostuje na međunarodnoj sceni.
- Banja Luka je treća stanica na kojoj se ova izložba zaustavila. Prva stanica je bio Muzej moderne umetnosti u Sent Etjenu, gde je izložba bila od novembra prošle do januara ove godine, a zatim u Skoplju - ispričala je Bjelica-Mladenović.
Ideja joj je bila da predstavi jedan kontinuitet na savremenoj srpskoj sceni, pa je zato radove birala s ciljem da imaju prvenstveno vremensku težinu.
- Međutim, ova dela podupiru ideju razotkrivanja, koja upućuje na sećanje i koja nas sve zaokuplja u poslednjih deset do dvadeset godina. Umetnici koje sam ja odabrala za ovu izložbu su vrlo aktivni na srpskoj sceni. Oni su od sedamdesetih godina do danas aktivno stvarali, a reč je o umetnicima srednje i starije generacije. Želela sam da akcentujem sećanje koje zaokuplja sve umetnike u stvaralaštvu. Sećanje je osnovna nit za svakog umetnika, pa bilo ono lično ili kolektivno - istakla je Bjelica-Mladenović.
Ona ne krije da je u postavci htjela da izbjegne radove koji se potpuno vezuju za društveno političke okvire.
- Izložba ne obuhvata društveno-politički angažovane radove, ali su vrlo angažovani što se tiče intimnog prostora. Sama poetika umetnika se bazira na angažovanju u tom ličnom prostoru - primijetila je Aleksandra Estela Bjelica-Mladenović.
Umjetnik Aleksandar Rafajlović svojim djelima izazvao je punu pažnju posjetilaca.
- Ove fotografije su nastale na jugu Portugalije, na groblju. Nekoliko godina posle fotografisanja to veštačko cveće je stiglo i kod nas. Tako da su sada i naša groblja postala sa ovim vrstama cveća. Tokom svih tih sukoba devedesetih godina imao sam utisak da se govori o brojevima ljudi, količinama, nekoj masi... I ovaj rad "Ulica radosti" trebao je da vrati sentimentalnost čoveka pojedinačno - kaže Rafajlović.
Njegova izložba "Ulica radosti" sastojala se od niza velikih fotografija, uvećanih porcelanskih ovala sa portretima koji se nalaze na groblju i na kraju su se nalazile fotografije ta "dva cvetna polja kao rajski predeli".
Stvaralaštvo Mrđana Bajića privuklo je brojne radoznale posjetioce, koji su sa pažnjom razgledali njegove modele - skulpture.
Svakako je najviše simpatija publike pokupio "Paja Patak", instalacija Vladimira Perića, koju čini 500 identičnih gumenih igračaka.
"Spomenik nepoznatom šetaču" zadržao je mnoge ljubitelje umjetnosti u želji da detaljnije pogledaju djelo Dušana Otaševića.
Bijeg od realnosti
- Umetnici koriste različite umetničke medije za beleženje i skladištenje sećanja. Pol Virilio smatra da je memorija fiksacija, a u delima srpskih umetnika ovo je samo još jedno sredstvo da se pobegne od realnosti, a da se realnost istovremeno predstavi na najsuptilniji način - riječi su Aleksandre Estele Bjelica-Mladenović.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.