Poslanici o Prijedlogu zakona o nepokretnoj imovini
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2022/12/750x500/20221228145445_449385.jpg)
BANjALUKA- Prijedlogom zakona o nepokretnoj imovini koja se koristi za funkcionisanje javne vlasti uređuje se svojina koju koriste subjekti koji vrše tu vlast od potpisivanja Opšteg okvirnog sporazuma za mir u BiH, istakao je ispred predlagača vršilac dužnosti direktora Republičke uprave za geodetske i imovinske pravne poslove Dragan Stanković.
U prijedlogu, koji razmatraju poslanici Narodne skupštine Republike Srpske se navodi da je riječ o nepokretnoj imovini koja služi kao sredstvo vršenja i sprovođenja javne vlasti.
-Razlozi za donošenje ovog zakona proizlaze iz činjenice da je Ustavom BiH izvršena podjela javne vlasti entiteta i institucija BiH, a Ustavom Republike Srpske propisano je da Republika uređuje i obezbjeđuje, između ostalog, svojinske i obligacione odnose i zaštitu svih oblika svojine, ali da nije donesen zakon koji precizno definiše nepokretnu imovinu koja se koristi za funkcionisanje javne vlasti - istakao je Stanković.
On je podsjetio da je riječ o nepokretnoj imovini koja je upisana kao svojina subjekata u javnim evidencijama o nepokretnostima, za čije vođenje je nadležna Republička uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove.
Stanković je rekao da se predloženim zakonskim rješenjem ne reguliše svojina na nepokretnoj imovini, koja je u javnim evidencijama o nepokretnostima, za čije vođenje je zadužena Republička uprava za geodetske i imovinsko-pravne poslove, do 31. decembra 1991. godine bila upisana kao imovina sa pravom raspolaganja ili upravljanja bivše Socijalističke Republike BiH.
-Ustav BiH, koji propisuje isključivu nadležnost institucija BiH, isključio je regulisanje svojinskih odnosa iz nadležnosti BiH i članom četiri dao nadležnost entitetima da regulišu te odnose. Republika Srpska nikad nije dala saglasnost da se prošire nadležnost iz člana tri Ustava BiH u pogledu svojinskih odnosa - naveo je Stanković.
Isto tako, kako je naveo, Sporazum o sukcesiji reguliše podjelu imovine bivše SFRJ među bivšim republikama, a podjela imovine na teritoriji BiH regulisana je Ustavom BiH i ustavima entiteta.
Stanković je podsjetio da su subjekti javne vlasti su Republika Srpska, jedinice lokalne samouprave, javna preduzeća, javne ustanove i druge javne službe čiji je osnivač Republika Srpska, odnosno jedinica lokalne samouprave.
Predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nenad Stevandić izjavio je da Republika Srpska mora zaštititi imovinu i da nema drugog načina osim donošenja zakona o nepokretnoj imovini.
-Ovo nije zakon koji treba da posluži da se razjedini vlast i opozicija - rekao je Stevandić tokom diskusije o prijedlogu zakona o nepokretnoj imovini koja se koristi za funkcionisanje javne vlasti.
On smatra da zakon ne zaslužuje tešku raspravu.
-Nema ništa državotvornije u ovom trenutku od zaštite uknjižene imovine i ljudi koji to rade - ocijenio je Stevandić.
Stevandić je istakao potrebu da se unutrašnjim dijalogom rješavaju pitanja koja opterećuju BiH.
Podsjetio je da se nasiljem visokih predstavnika Srbima oduzimalo ono što im je dato Ustavom i da je to dovelo do kriza koja su blokirale brojne procese.
Stevandić je napomenuo da se u Ustavu BiH navodi da sve ono što izričito nije dato BiH pripada entitetima.
Poslanik SNSD-a Srđan Mazalica rekao je da je pitanje nepokretne imovine koja se koristi za funkcionisanje javne vlasti najvažnije pitanje za Republiku Srpsku.
Mazalica je rekao da je raspolaganje imovinom definitivno nadležnost Republike Srpske.
- Republika Srpska tu nadležnost crpi iz 9. januara 1992. godine - rekao je Mazalica danas tokom skupštinske rasprave.
Poslanik SNSD-a Mladen Ilić rekao je da je ovo otvoreno pitanje političkog Sarajeva i da skupštinska većina u Republici Srpskoj nikada neće dozvoliti da imovina pređe na nivo BiH.
-Mislim da ovaj zakon daje prostora za djelovanje da bi se zaštitili svi koji rade u Republičkoj uravi za geodetske i imovinsko pravne poslove. Moramo raditi sve što je potrebno da sačuvamo Republiku Srpsku - ocijenio je Ilić.
Potpredsjednik Narodne skupštine Mirsad Duratović ocijenio je da ovo pitanje nije u nadležnosti republičkog parlamenta.
Posebna sjednica Narodne skupštine Republike Srpske nastavljena je danas u Banjaluci. Od ukupno 29 tačaka, pred poslanicima je još 17 koje se uglavnom razmatraju po hitnom postupku, da bi navedeni akti stupili na snagu 1. januara.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.