Kako domino efekat iz Njemačke pogađa i BiH
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2024/08/750x500/20240829220535_539420.jpg)
BANjALUKA, SARAJEVO - BiH već trpi posljedice pada ekonomije Njemačke, o čemu svjedoče i podaci da je izvoz u tu zemlju Evropske unije otanjio za čak 78,30 miliona maraka ove godine, a stručnjaci navode da su ovi podaci zabrinjavajući te da je domaćim privrednicima, voljeli ili ne tu zemlju, ostalo da se mole da tamošnjem tržištu krene bolje.
Njemačka je za BiH najznačajniji spoljnotrgovinski partner i nalazi se na prvom mjestu, a privreda te zemlje nastavlja da pada, prema zvaničnim podacima tamošnjih institucija.
S druge strane, prema podacima Uprave za indirektno oporezivanje (UIO) BiH, pada i izvoz u Njemačku. Posmatrajući sedam mjeseci ove godine, izvoz je padao svakog mjeseca u odnosu na isti period prošle godine, a kada se crta povuče, taj minus na kraju iznosi 78,30 miliona.
Nemamo kuda
Ekonomista Marko Đogo navodi da u ovom slučaju BiH, kojoj je Njemačka najznačajniji spoljnotrgovinski partner, ne može da uradi apsolutno ništa.
- Ne možemo da učinimo nešto. Za neke drastične mjere je kasno s obzirom na to da nismo bazirali izvoz u Njemačku na nekim sofisticiranim proizvodima pa da mi osvajamo sada neko tržište. Manje-više domaći izvoz na tržište te zemlje baziran je na cjenovnoj konkurentnosti. Izvozimo rad kroz lon poslove te proizvode mašinske industrije, ali opet nižeg nivoa obrade - kazao je “Glasu” Đogo, koji je i dekan Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu.
Podsjeća i da domaći izvoz najviše zavisi od stanja na njemačkom tržištu, ali se osvrće i na prognoze Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) o privredi te evropske zemlje.
- Prema njihovim procjenama, očekuje se blago poboljšanje situacije u Njemačkoj do kraja godine, ali ostaje nizak rast privrede u idućoj godini. Tu zemlju voljeli ili ne, ali je činjenica da naš izvoz strašno zavisi od stanja u njihovoj ekonomiji, tako da je na nama da se molimo da njima krene nabolje, pa da to onda najviše povuče i domaći izvoz - poručuje Đogo.
Nakon Njemačke, na drugom mjestu po spoljnotrgovinskoj razmjeni nalazi se Italija, a nakon te zemlje region, odnosno Srbija i Hrvatska, dok se Slovenija i Austrija bore za petu poziciju.
- I privrede drugih zemalja su oslonjene na Njemačku, a ako njima ne ide dobro, teško je očekivati da ide Italiji, a Srbiji je tek nemoguće jer je u posljednjih deset godina izgradila sistem u kojem je svoju ekonomiju vrlo blisko povezala sa Njemačkom. Takva je uloga data toj zemlji nakon Drugog svjetskog rata, odnosno da bude lokomotiva evropske ekonomije. Ako ona posustaje, to se odražava i na sve druge naše najznačajnije spoljnotrgovinske partnere i samim tim i na nas - navodi Ćogo.
Naglašava da se njemačka privreda suočava sa najvećom krizom od ujedinjenja početkom devedesetih godina prošlog vijeka.
- Oni su vrlo lako 1988. i 1899. godine savladali krizu. Imali su dva ili tri kvartala “štucanja”, nakon čega su nastavili raditi. Sada se sa svim ovim problemima bore skoro godinu i po, pa i više - zaključuje Đogo.
Narudžbe sve tanje
Predsjednik Područne privredne komore Banjaluka Goran Račić navodi da je primjetan pad izvoza u sve evropske zemlje i kada se zbirno pogleda, on je manji za oko devet odsto.
Radi se, kako ističe, o velikom padu, pogotovo ako se pogleda struktura izvoza, da se od ukupne količine koja se izveze čak 70 odsto odnosi na prostore Evropske unije, pa samim tim i Njemačke koja je najznačajniji privredni partner BiH.
- Kriza koja potresa ovu zemlju, ali i ostale, ostavlja sve više traga i na nas, jer imam povezane privrede. To je jednostavno nešto poput spojenih posuda. Trenutno to na svojoj koži najviše osjeti proizvodnja namještaja koja je pala oko 20 odsto, ali i drvna koja bilježi pad oko deset odsto. Negativne posljedice osjeti i naš obućarski, ali i tekstilni sektor. Njihov izvoz je manji za sedam do deset odsto - kaže Račić za “Glas Srpske” dodajući da je ova kriza, a koja se ogleda i kroz pad tražnje na zapadnoevropskom tržištu, uzrokovana skupim energentima i ratom u Ukrajini, ali i na Bliskom istoku.
Otkriva da je ovaj pad izvoza uzročno-posljedično uticao i na manju zaposlenost u prerađivačkoj industriji.
Kako kaže, prema posljednjim podacima, u ovom sektoru je u prvoj polovini ove godine došlo do pada zaposlenosti za 4,5 odsto.
Na pitanje šta možemo očekivati do kraja ove godine, a pogotovo jer ekonomski pokazatelji za Njemačku, koja se nekada smatrala motorom ekonomskog privrednog razvoja Evrope, otkrivaju da privredni sektor ove države grca u sve većim problemima, pa čak i njena moćna auto-industrija, Račić odgovara da očekuje da ovi negativni trendovi budu i dalje nastavljeni.
Smatra da se evropska privreda, pa i njemačka, može stabilizovati jedino nakon prekida ratnih sukoba.
- Nažalost, sve to i dalje traje. Pojedina domaća preduzeća su od svojih inostranih partnera, s kojima su imali dugoročne ugovore, dobila obavještenje o odgodi njihovih narudžbi za narednu godinu, prolongirajući ih za neki naredni period. Očigledno i oni smatraju da će ova kriza i negativni trendovi i dalje potrajati - istakao je Račić.
Smatra i da je u ovakvim okolnostima neophodno raditi na osnaživanju naših privrednih kapaciteta, što bi se prije svega ogledalo kroz uvođenje novih tehnologija koje bi našim privrednicima omogućile veću produktivnost, a samim tim i konkurentnost na sve složenijem globalnom tržištu.
- Moramo se više okrenuti i domaćem tržištu. Uvoz raste, a izvoz pada. To se mora promijeniti. Kupci bi trebalo da se više okrenu proizvodima domaće prerađivačke industrije. I to bi trebalo da nam bude u fokusu ako želimo da što bezbolnije izađemo iz svega ovog - zaključio je Račić.
Izvoz iz BiH u Njemačku (u milionima KM)
2024. 2023.
Januar 161,3 163,8
Februar 173,8 184,3
Mart 166,1 194,9
April 182,4 175,2
Maj 160,8 185,9
Jun 163,9 174,5
Jul 161 168,8
Statistika
Prema studiji Hale instituta za ekonomska istraživanja, samo tokom prošlog mjeseca registrovano je više od 1.400 bankrota u Njemačkoj, što je 20 odsto više nego prethodnog mjeseca i 37 odsto više nego godinu dana ranije. Kako je dalje navedeno, ovaj negativni trend posebno je primjetan u proizvodnom sektoru, koji je suočen sa visokim cijenama energenata. Nimalo bolji pokazatelji nisu ni oni koje je objavio Savezni zavod za statistiku - Destatis. U njegovom najnovijem izvještaju ističe se da je njemački izvoz u junu iznosio 58 milijardi evra, što je za 4,5 odsto manje u odnosu na isti mjesec prošle godine i za 2,6 odsto manje u odnosu na maj.
Pesimizam sve više izražen
Institut za ekonomska istraživanja IFO iz Minhena prije nekoliko dana saopštio je da privreda sve više zapada u krizu te da je poslovno raspoloženje u padu četvrti mjesec zaredom.
Indeks koji mjeri poslovno raspoloženje njemačkih kompanija je u avgustu pao sa julskih 87 poena na 86,6 poena, a tržišta su očekivala da će vrijednost ovog indeksa pasti još niže i to na 86 poena.
Njemačke kompanije su uglavnom bile manje zadovoljne trenutnom poslovnom situacijom, a pesimizam povodom razvoja biznisa u narednih šest mjeseci je sve više izražen.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.