Sve o stogodišnjem sukobu na području Izraela i Palestine
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2023/10/750x500/20231007230417_489642.jpg)
Naoružani borci Islamske militantne grupe Hamas danas su ispalili desetine raketa na Izrael i ušli na jug zemlje u iznenadnom napadu zbog kojeg je izraelska vojska proglasila "pripravnost za rat".
Desetine projektila je lansirano, a sirene za vazdušnu opasnost čule su se širom zemlje. Izrael je takođe otpočeo napade ka Gazi.
Ovo nasilje je posljednja rasplamsavanje u borbi koja traje decenijama.
Sukob koji traje već 100 godina
Velika Britanija je preuzela kontrolu nad područjem poznatim kao Palestina pošto je Osmansko carstvo, koje je vladalo ovim dijelom Bliskog istoka, poraženo u Prvom svjetskom ratu.
Područje su naseljavale jevrejska manjina i arapska većina.
Netrpeljivosti su počele da rastu kada je međunarodna zajednica dala Britaniji zadatak da u Palestini uspostavi "nacionalni dom" za Jevreje.
Jevreji su oblast smatrali pradomovinom, ali palestinski Arapi su takođe polagali pravo na zemlju i usprotivili se uspostavljanju "nacionalnog doma".
Između dvadesetih i četrdesetih godina 20. vijeka, pristizao je sve veći broj Jevreja - mnogi su bježali od progona u Evropi i tražili domovinu poslije Holokausta u Drugom svjetskom ratu.
Sve češće je dolazilo do nasilja između Jevreja i Arapa, ali i do napada na britansku upravu.
Ujedinjene nacije (UN) su 1947. godine izglasale da se Palestina podeli na dve države, jevrejsku i arapsku, a Jerusalim je postao međunarodni grad.
Taj plan su prihvatile jevrejske vođe, ali ga je arapska strana odbila i plan nikada nije sproveden.
Stvaranje Izraela i "Katastrofa"
Pošto nisu uspjeli da riješe problem, Britanci su otišli 1948. godine, a jevrejske vođe proglasile su stvaranje države Izrael.
Mnogi Palestinci su se usprotivili i počeo je rat.
Učestvovale su i vojske susjednih arapskih zemalja.
Stotine hiljada Palestinaca pobjeglo je ili je protjerano iz domova za vrijeme ovog sukoba.
Ovaj događaj Palestinci nazivaju Al Nakba ili "Katastrofa".
Do trenutka kada su se borbe završile primirjem naredne godine, Izrael je kontrolisao veći dio teritorije. Jordan je zauzeo teritoriju koja je postala poznata kao Zapadna obala, a Egipat Gazu.
Jerusalim je bio podijeljen između izraelskih snaga na zapadu i jordanskih na istoku.
Kako nikada nije došlo do mirovnog sporazuma - svaka strana je krivila drugu - decenije koje su uslijedile donijele su nove ratove i sukobe.
Kako mapa izgleda danas
U ratu 1967. godine, Izrael je okupirao istočni Jerusalim i Zapadnu obalu, kao i veći dio sirijske Golanske visoravni, Gazu i egipatsko Sinajsko poluostrvo.
Većina palestinskih izbjeglica i njihovih potomaka živi u Gazi i na Zapadnoj obali, kao i u susjednim državama Jordanu, Siriji i Libanu.
Ni njima, ni njihovim potomcima Izrael nije dozvolio da se vrate kućama - izraelske vlasti tvrde da bi to preplavilo zemlju i ugrozilo njeno postojanje.
Izrael i dalje zauzima Zapadnu obalu. Iako se vojska povukla iz Gaze, UN i dalje ovu oblast smatraju dijelom okupirane teritorije.
Sjedinjene Američke Države (SAD) su jedna od samo nekolicine zemalja koje su priznale pretenzije Izraela na cijeli grad. U poslljednjih 50 godina, Izrael je sagradio naselja na ovim prostorima, gdje sada živi više od 600.000 Jevreja.
Palestinci kažu da su ta naselja nezakonita prema međunarodnom pravu i da predstavljaju prepreku miru, ali Izrael to negira.
Šta su okupirana Zapadna obala i pojas Gaze?
Jordan je okupirao zemlju koja je postala poznata kao Zapadna obala - komad zemlje na zapadnoj obali rijeke Jordan i omeđen Izraelom na sjeveru, zapadu i jugu. Na njegovom istoku leži Jordan.
Egipat je okupirao Gazu - malo priobalno područje na egipatskoj granici.
Jerusalim je podijeljen između izraelskih snaga na zapadu i jordanskih snaga na istoku.
Pošto nikada nije bilo mirovnog sporazuma, bilo je više ratova i borbi u decenijama koje su uslijedile.
Da li je Jerusalim palestinski ili izraelski?
Izrael polaže pravo na cijeli Jerusalim kao svoju prijestonicu, dok Palestinci polažu pravo na istočni Jerusalim kao glavni grad buduće palestinske države.
U proteklih 50 godina Izrael je izgradio naselja u ovim oblastima, gdje sada živi više od 600.000 Jevreja.
Palestinci, uz podršku većine država i međunarodnih tijela, kažu da su ovi domovi ilegalni po međunarodnom pravu, ali Izrael to poriče.
Napetosti između Izraela i Palestinaca koji žive u istočnom Jerusalimu, Gazi i na Zapadnoj obali, vrlo su česte.
Da li je Palestina država?
UN su 2012. glasale za priznavanje Palestine kao "države posmatrača koja nije članica".
Promjena od "posmatračkog entiteta" omogućila je Palestincima da učestvuju u debatama Generalne skupštine i poboljšaju šanse za članstvo u agencijama UN i drugim tijelima.
Glasanje nije stvorilo palestinsku državu.
Međutim, više od 70 odsto od 193 članice Generalne skupštine UN priznaje državu Palestinu.
Ko kontroliše Gazu?
Gazom vlada palestinska vojna grupa Hamas, koja se mnogo puta borila protiv Izraela.
Izrael i Egipat strogo kontrolišu granice Gaze kako bi spriječili da oružje dođe do Hamasa.
Palestinci u Gazi i na Zapadnoj obali kažu da pate zbog izraelskih akcija i ograničenja.
Izrael kaže da djeluje samo da bi se zaštitio od palestinskog nasilja.
Koji su glavni problemi?
Postoji niz pitanja oko kojih Izrael i Palestinci ne mogu da se saglase.
Među njima su: šta bi trebalo da se desi sa palestinskim izbjeglicama, da li jevrejska naselja na okupiranoj Zapadnoj obali treba da ostanu ili budu uklonjena, da li dvije strane treba da dijele Jerusalim i - što je možda najzahtjevnije od svega - da li treba stvoriti palestinsku državu uz Izrael.
Mirovni pregovori se vode i prekidaju skoro tri decenije, ali do sada nisu riješili sukob.
Šta donosi budućnost?
Ukratko, nema naznaka da će se u doglednoj budućnosti stanje riješiti.
Posljednji mirovni plan, koji su pripremile Sjedinjene Države još dok je Donald Tramp bio predsjednik, izraelski premijer Benjamin Netanjahu nazvao je "dogovorom vijeka".
Ali Palestinci smatraju da je jednostran i nikada nije primijenjen, prenosi "Kurir".
Za svaki budući mirovni sporazum biće potrebna saglasnost obje straneda bi se riješila sva pitanja.
Dok se to ne dogodi, sukob se nastavlja. Kraj se ne nazire.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.