Upozorenje klimatologa: Prva nedelja jula bila najtoplija na planeti
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2023/07/750x500/20230711183637_477542.jpg)
ŽENEVA - Prema preliminarnim podacima koje je saopštila Svjetska meteorološka organizacija SMO, prva nedelja jula bila je najtoplija od kada se mjeri temperatura.
Zabilježene su i visoke temperature mora, kao i topljenje leda na Antarktiku.
Posljedice visokih temperatura tokom juna i u prvoj polovini jula nastale su zbog razvoja „El Ninja", koji će, prema procjenama, još podići temperature voda i kopna.
Očekuju se ekstremni toplotni talasi", istakao je Kristofer Hevi, direktor klimatskog servisa SMO.
Dodao je da ovo predstavlja opasnost za planetu.
„Nije u pitanju samo temperatura površine vode, već je i cio okean zagrijan, upija toplotu koja će se tamo zadržati stotinama godina. Toliko zagrijevanje okeana ima negativan uticaj na atmosferu i topljenje leda", rekao je Majkl Sperou, šef Svjetskog programa za istraživanje klime.
Dodaje da „El Ninjo" još nije krenuo. Evropska služba za praćenje klime Kopernikus navela je da njeni podaci takođe pokazuju da je prošla nedelja vjerovatno bila najtoplija od 1940. godine, kada su počela mjerenja.
Generalni sekretar UN Antonio Guteres istakao je da je „situacija kojoj smo svjedoci pokazatelj da su klimatske promjene izmakle kontroli". Visoke temperature izazivaju zdravstvene probleme u rasponu od toplotnog udara i dehidratacije do kardiovaskularnog stresa, pa i smrtnih slučajeva.
Istraživanje objavljeno prije nekoliko dana podsjetilo je da je više od 61.000 ljudi umrlo zbog vrućine tokom ljeta 2022.
Većina smrtnih slučajeva bila je kod osoba starijih od 80 godina, a oko 63 odsto onih koji su umrli zbog vrućine bile su žene, prema istraživanju objavljenom u časopisu Nejčr Medisin.
Stručnjaci kažu da će iscrpljenost zbog vrućine i toplotni udar vjerovatno postati češći kako klimatske promjene budu ekstremnije. Toplotni udar nastaje kada tijelo izgubi sposobnost znojenja.
Ljekar Hitne medicinske pomoći i naučnik sa Univerziteta u Novom Meksiku Džon Femling rekao je da je tijelo pokušalo da to nadoknadi pumpanjem krvi u kožu što je način da se ohladi.
Što je osoba više disala, to je više gubila tečnost, a to je za posljedicu imalo dehidrataciju.
"Dakle, prvo osjećate umor dok vaše tijelo počinje da slabi. Tada organi krenu da zakazuju, a problemi s tijelom mogu da ostave mozak bez dovoljne količine kiseonika", zaključio je Femling.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.