Izbori u Turskoj – ko će plakati zbog crnog luka, a ko će na Mjesec
![Emine i Redžep Tajip Erdogan Emine i Redžep Tajip Erdogan](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2023/05/750x500/20230507161926_468407.jpg)
ANKARA - Turska sljedeće nedjelje bira predsjednika i parlament na izborima, koji se ocjenjuju kao najneizvjesniji u posljednje dvije decenije.
Predsjednik Turske Redžep Tajip Erdogan izbore je raspisao na talasu spoljnopolitičkih uspjeha u vezi sa ratom u Ukrajini. Međutim, dok zemlju već duže potresa ekonomska nestabilnost, a potom i posljedice razornog zemljotresa, koji je odnio 50.000 života, ocenjuje se da će o rezultatima odlučivati unutrašnja pitanja. Istraživanja blagu prednost daju Erdoganovom glavnom izazivaču Kemalu Kiličdaroglou, piše RTS.
Malo pred izbore, poslije pauze zbog stomačnog virusa Erdogan jr predstavio astronaute prve turske misije u svemiru. Prethodno je sa Vladimirom Putinom “onlajn” otvorio nuklearnu elektranu. Predstavljen je najnoviji borbeni dron, električni automobil. Od velikih nacionalnih projekata do velikih predizbornih skupova. Dok njegov glavni izazivač, iza kojih stoji šest opozicionih partija, pita - koliko košta luk?
-Tu je oduvijek ekonomska situacija glavni problem, ali i ranije glavni adut Erdogana, jer on je kroz uspješnu ekonomsku politiku podigao kupovnu moć građana i stvorio novu srednju klasu, koja smatra da bi bez njega sve izgubila. Sada je pitanje da li su ovaj objektivno veliki pad kupovne moći i objektivno velika inflacija došli dotle, da oni gube povjerenje građana i da su spremni da mu okrenu leđa - ističe nekadašnji ambasador u Turskoj profrsor Darko Tanasković.
Inflacija je u Turskoj viša od 50 procenata. Mnogi za to krive politiku obaranja kamatnih stopa. Protiv opadanja kupovne moći vlast se bori povećanjem javne potrošnje, plata i penzija.
Ipak, glavno pitanje je, čini se, kako će glasati 11 provincija pogođenih zemljotresom. Erdoganovo uporište, ali većinski naseljeno Kurdima. Da li će presuditi nezadovoljstvo reagovanjem države u prvim trenucima ili državna pomoć potom?
-Bilo je kritika na društvenim mrežama, dosta optužbi za nedovoljnu efikasnost saniranja posljedica zemljotresa, brizi za te ljude, navodne korupcije. I s druge strane mi ne znamo kako ti ljudi na terenu to doživljavaju i da li će Erdogan zahvaljujući pomoći sačuvati taj rezervoar glasova, jer su to ljudi koji su po pravilu glasali za njega dio te neke nove srednje klase - ocjenjuje Miša Đurković iz Instituta za evropske studije.
Prvi put će glasati pet miliona mladih, koji za drugu vlast, do Erdoganove ne znaju.
Kemal Kiličdaroglu, po anketama, vodi za koji procenat. Vratio bi parlamentarni sistem, umjesto predsjedničkog, koji je Erdogan uveo reformom iz 2017. Za pristalice – neumorni borac protiv korupcije, za protivnike – birokrata bez harizme. I, kako se tumači, poželjni kandidat Zapada.
-Da bi svoju ulogu u NATO-u shvatili disciplinovanije nego što je slučaj s Erdoganom u posljednje vrijeme. Ja mislim da bi promjene na unutrašnjem planu bile ozbiljnije nego u spoljnoj politici, jer bi tu bilo teško demontirati ne samo sistem koji je stvorio Erdogan nego i mentalitet koji je promijenjen u posljednjih 30 godina, koji je okrenut ka reislamizaciji Turske - ocjenjuje Tanasković.
Lice moderne Turske se na stogodišnjicu njenog osnivanja razlikuje od onog predstavljenog u liku njenog osnivača Mustafe Kemala Ataturka.
Pred izbore čiji ishod čeka, kako Erdogan kaže, sav muslimanski svijet, jak lider nudi jaku Tursku – oslobođenu političkog i ekonomskog ropstva. Obećava obuzdavanje inflacije ispod deset odsto i otklanjanje posledica zemljotresa kao prioritet.
-Zemljotres je donio novu situaciju u kojoj je on potpuno promenio politiku prema Grčkoj, pozvao Dendijasa, da su išli na jednu vrstu humanitarnog odnosa da su nastojali da smanje tenzije, da je generalno pokušao da se usmjeri na unutrašnju politiku - navodi Đurković.
Parlamentarni izbori u zemlji predsjedničkog sistema prate se s manjim interesovanjem.
Na nepredvidivim predsjedničkim izborima, dva glavna rivala, imaju čvrstu bazu pristalica, po anketema po tridesetak procenata.
Ako nijedan od kandidata ne osvoji više od 50 odsto glasova birača, drugi krug održaće se 28. maja.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.