Rusija Hrvatskoj: Dali smo S-300 pred Oluju, gdje su rakete? Josipović: To je vojna tajna
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2017/04/750x500/20170414181353_234459.jpg)
Zagreb - Rusija ponovo pritiska Hrvatsku preko ambasadora Anvara Azimova, ovog puta zbog nabavke oružja iz Rusije tokom rata devedesetih, piše "Večernji list".
Kako se navodi u tekstu, Azimov je prije dva mjeseca žestoko pritisnuo hrvatsku vladu najavom haosa u Agrokoru, a sada je u ambasadu na razgovor pozvao trgovca oružjem Zvonka Zubaka, koji je tokom rata u SFRJ bio u kompaniji koja je "bila glavni snabdjevač Hrvatske oružjem".
Azimov je zatražio popis sveg naoružanja koje je stiglo preko Rusije do Hrvatske od 1992. do 1997. godine.
"Azimov se, naime, očigledno i dalje ljuti na Hrvatsku, njenu geopolitičku opredjeljenost, a ne odgovara mu sada, čini se, ni način na koji hrvatski premijer Andrej Plenković rješava problem Agrokora, za rješavanje kog su jako zainteresovane i dvije ruske državne banke", navodi novinar Večernjeg Davor Ivanković.
Kako se navodi, Azimov je rekao da je "Rusija razočarana ponašanjem Hrvatske" i da bi ih trebalo podsjetiti ko ih je u vrijeme embarga "naoružavao i spasavao".
"Očigledno je da Rusija zna šta je tih godina isporučivala zaraćenoj Hrvatskoj, ali im je trebala i dodatna potvrda. U popisu, koji je u posjedu Večernjeg lista, navode se velike količine naoružanja, a na popisu je i poznati raketni sistem S-300 PMU, koji je dijelom bio isporučen Republici Hrvatskoj uoči Oluje i i koji je potom bio poslužio kao psihološka kočnica vazdušnim snagama SRJ da ih odvrati od intervencije tokom Oluje", navodi se.
Sistem S-300, prema tvrdnjama Zubaka, nikada nije otplaćen, pa se još od 2001. godine vodi sudski proces kojim se traže isplata, povrat ili nagodba.
Kako navodi "Večernji", sve hrvatske vlade su od procesa "bježale", ali bi ta nonšalantnost sada mogla da zakomplikuje život Hrvatskoj.
"Javna je tajna da je sistem, čini se, 2004. godine otišao iz Hrvatske i da je dat na uvid najzainteresovanijima - SAD i Izraelu. Kako nije bilo čvrstih potvrda, Rusija se godinama pravila da je se to ne tiče. Ipak, sada, barem kako se može pročitati iz poteza Azimova, Rusija bi odjednom mogla da postane zainteresovana da postavi pitanje - gdje se nalazi raketni sistem koji smo vam isporučili?", navodi se u tekstu.
Kako se zaključuje, Azimov jeste pokrenuo akciju, koja bi mogla da bude novi pritisak Rusije, ali će o svemu odlučiti "centrala u Moskvi".
Josipović: Znam šta je bilo sa S-300, ali je vojna tajna
Bivši predsjednik Hrvatske Ivo Josipović izjavio je da ruski ambasador želi samo da podsjeti Hrvatsku na to da je Rusija "pomagala hrvatsku odbranu".
Kako je rekao, Rusija pomogla "hrvatsku borbu za nezavisnost, i to ne samo oružjem".
On je to izjavio povodom medijskih napisa da je ambasador ruske federacije u Hrvatskoj pozvao na razgovor hrvatskog biznismena koji se bavi trgovinom oružja, kako bi ga pitao gdje su nestale rakete iz sistema S-300 koji je Rusija isporučila Hrvatskoj.
Josipović za "Večernji list" nije želio da iznosi detalje o raketnom naoružanju, a na pitanje da li je svo oružje isporučeno Hrvatskoj i gdje se nalazi, on je objasnio da kao bivši predsjednik ima dosta saznanja o cijeloj priči, ali da se radi o državnoj i vojnoj tajni o kojima ne može da govori.
"Isporuka oružja nije jedino čime nas je Rusija pomogla. Žele pokazati da nam Rusija nije neprijatelj i da su pogrešne teze kako je uvijek a priori uz Srbiju koju dio politike i javnosti smatra trajnim neprijateljem. Hrvatska jeste članica EU i NATO-a i tu nam je mjesto. Ali Hrvatska ne bi trebala nikoga unapred i trajno smatrati neprijateljem, posebno ne Rusiju koja je zemlja s velikim privrednim i kulturnim potencijalom", rekao je Josipović za "Večernji list".
Upitan da li je to novi pritisak na Hrvatsku i da li će Rusi ostati još zainteresovaniji za priču o raketnom naoružanju, Josipović je kazao da je potpuno razumljivo da zemlja, čije su banke dale ogromne kredite Agrokoru, ima interes da se u postupku sanacije te firme ne tretira kao neprijatelj.
Prema njegovim riječima, povraćaj novca koji očekuju je legitiman i u obostranom je interesu da se to dogodi što manje bolno, da se ne izgube radna mjesta i poslovi, kao i da ne dođe do domino efekta sa posledicama na cjelokupnu hrvatsku porivredu.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.