Ivan Leo Lemo, poznati hrvatski pozorišni reditelj za Glas Srpske: Nacionalizam sramoti i ubija splitski duh
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2017/12/750x500/20171220110150_251989.jpg)
Prvi put u životu sam imao bliski susret treće vrste sa ovakvim nacionalizmom. Moji prijatelji, saradnici i porodica ne vrednuju ljude po toj osnovi.
Iako sam svjestan ovih naših balkanskih simptoma i njihovih posljedica, do sada ih u svom životu i radu nisam imao u frontalnom sudaru, kazao je za "Glas Srpske" jedan od najzapaženijih hrvatskih reditelja srednje generacije Ivan Leo Lemo u osvrtu na stav članova Gradskog vijeća Split da ne može Srbin biti direktor baleta u splitskom Hrvatskom narodnom kazalištu (HNK).
Regionom je odjeknula vijest koju je Lemo objelodanio da gradskim vlastima nije prihvatljiv njegov prijedlog da na toj funkciji bude Leo Mujić, jer govori ekavski. Da stvar bude apsurdnija Mujić je Hrvat, ali mu je za zlo uzeto beogradsko mjesto rođenja i ekavski govor.
- Čak i one oblasti koje su suštinski prostor slobode umjetničke kreacije sve teže mogu da budu zaštićene od političkog uticaja. Pozorište je tu da vodi proces pripitomljavanja u ovim našim zvjerinjacima - kaže Lemo.
* GLAS: Iako ste dobili podršku Pozorišnog vijeća HNK-a, Gradsko vijeće u Splitu odbija da uvrsti u dnevni red prijedlog o vašoj kandidaturi za upravnika HNK-a zato što niste podobni vladajućoj koaliciji, između ostalog i zato što za direktora baleta predlažete čovjeka za kojeg su oni mislili da je Srbin. Koliko štete nanosi politika koja se uvukla u sve pore društva?
LEMO: Kriza kompetencije je dominantna kriza u mnogim tranzicijskim zemljama. Svako se petlja u svašta. Tako i političari žele uticaj čak i u oblastima koje su suštinski prostor slobode umjetničke kreacije i eventualni korektiv politike. To je svrha pozorišta. Međutim, kultura je borba. Ako čovjek plovi tim uzburkanim vodama sa moralnim kompasom, onda nije ucjenjiv. Na kraju svako svoje postupke nosi na duši. Savjest imamo svi. Čak i političari. Da, politika ometa konkurs za upravnika HNK-a Split na kojem sam dobio podršku Pozorišnog vijeća, ali gradski parlament ne uvrštava moj slučaj na dnevni red. Šta bilo da bilo, vjerujem u viši zakon koji kaže: "Ono što nam pripada to nam niko ne može uzeti, a ono što nam ne pripada to nam niko ne može dati".
* GLAS: Očekujete li da se Ministarstvo kulture oglasi u vezi sa Vašom kandidaturom?
LEMO: Da, očekujem reakciju Ministarstva kulture. Već je prekršen Zakon o upravnom postupku, a ovakvi manevri nisu ni po Zakonu o pozorištu. Nažalost, sve se odugovlači, a već je vrijeme za pripremu sljedeće sezone.
* GLAS: Oštro ste reagovali na izjavu da Srbin ne može biti direktor baleta u HNK-u Split. Ova izjava je još tragičnija ukoliko se uzme u obzir da Mujić, koji je Vaš izbor za tu funkciju, zapravo i nije Srbin već samo govori ekavski, jer je rođen u Beogradu. Da li Vas je zatekao sporni argument ili ste i ranije svjedočili sličnim stavovima?
LEMO: Moram priznati da mi je ovo prvi put u životu da sam imao bliski susret treće vrste sa ovakvim nacionalizmom. Jednostavno, ne živim u takvom svijetu. Moji prijatelji, saradnici i porodica ne vrednuju ljude po toj osnovi. Iako sam svjestan ovih naših balkanskih simptoma i njihovih posljedica, do sada ih u svom životu i radu nisam imao u frontalnom sudaru. Zato sam se i odlučio da cijelu stvar učinim vidljivom oku javnosti.
* GLAS: Čini se da je manje važno to što je Mujić višestruki dobitnik najvažnijih nagrada hrvatskog glumišta od toga što je rođen u Beogradu. Kako umjetnici čija svijest prevazilazi ovakve podjele mogu da se bore da bar svoj prostor zaštite od zagađenja politike i nacionalizma?
LEMO: Možemo se boriti na način da svojim primjerom pokazujemo kakvo društvo i obrasce ponašanja želimo. Ne moramo se uvijek boriti protiv tame, možemo unositi svjetlo, kako je to rekao Lao Ce. Novinari su tu da pomognu vidljivost naših pokušaja. Nedavno mi je predstava "Hamlet u Mrduši Donjoj", u produkciji HNK-a Mostar bila u selekciji festivala "Pozorišni susreti u Brčkom". Učestvovale su predstave iz cijele regije. Umjetnici su se družili na okruglim stolovima, razmjenjivali iskustva, komentarisali predstave... Eto primjera kako se prožima i međusobno inspiriše. Pozorište je tu da vodi proces pripitomljavanja u ovim našim zvjerinjacima.
* GLAS: Stiče se utisak da sve ono što umjetnici izgrade političari jedva čekaju da poruše. U prilog tome govori i reakcija jednog gradskog funkcionera u Splitu koji je bio pogođen gostovanjem srpskih pisaca u gradskoj biblioteci u Splitu? Isti funkcioner HDZ-a je izjavio i da Srba ima tek 1,5 odsto u Splitu pa ih zato ne moraju ni zapošljavati.
LEMO: To su tužni i plitki stavovi koji sramote grad Split i Splićane poznate po otvorenosti prema svim ljudima. To nije pravi splitski duh. Koga god poznajem zgrožen je takvim lupetanjima.
* GLAS: Predizbornu kampanju za lokalne izbore u Splitu obilježile su najniže uvrede i optužbe na relaciji Andro Krstulović Opara - Željko Kerum, a čak su najavljivane i međusobne tužbe. Dvojica ljutih rivala su nakon izbora preko noći postali bliski saradnici, objasnivši da to čine u interesu Splita. S obzirom na to da su u pitanju ljudi koji ne stavljaju čak ni lično dostojanstvo ispred potrebe da dođu na vlast, da li se išta bolje i moglo očekivati?
LEMO: Sve ste rekli. S kim smo, takvi smo.
Nema kukanja
* GLAS: Čini se da se umjetnici u Hrvatskoj, kao i svuda u regionu, ne mogu pohvaliti materijalnim stanjem?
LEMO: Vjerujem kada radimo ono što volimo da nam bude dato tačno koliko trebamo. Nisam pristalica egzistencijalnih naricanja. Koliko nam god život zavisi od ekonomskih (ne)prilika, toliko zavisi i od našeg rada na sebi i beskompromisnog traženju svog mjesta pod suncem. Ne zaboravimo, živimo na planeti ispunjenih želja na kojoj je u svakom trenutku i u svakom životu moguće čudo. Zadržati djetinju zaigranost i radost učenja je zapravo stalno očekivanje nečeg čudesnog. Nema kukanja.
* GLAS: Iza Vas je niz uspješnih predstava. Šta biste promijenili u načinu vođenja HNK u Splitu?
LEMO: Pokušao bih bolje umrežiti HNK Split, na hrvatskoj, regionalnoj i međunarodnoj pozorišnoj mapi. U mom programu je i plan promjene koncepcije nacionalnog festivala Splitsko ljeto. Lansirali bismo i međunarodnu Fringe selekciju predstava po uzoru na Edinburg, Prag i Brajton. Baletna sezona počela bi Hamletom u koreografiji Lea Mujića, u koprodukciji drame i opere radili bismo džuboks mjuzikl sa muzikom Dina Dvornika. Dogodine je deset godina od smrti tog splitskog muzičkog genija.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.