Hrvatska vraća obavezno služenje vojske, zbog mogućeg konflikta u regionu?
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2017/01/750x500/20170123191331_227845.jpg)
Zagreb - U Hrvatskoj je u toku opsežna analiza koja treba da pokaže prednosti i mane ponovnog aktiviranja obaveznog vojnog roka, piše "Glas Slavonije", prenosi "Indeks".
Penzionisani general Hrvatske vojske i predsjednik Hrvatskog generalskog zbora Pavao Miljevac tim povodom kaže da se stalno govori o nasilnom rješavanju krize u regionu, te da to često, kako kaže, prolazi ispod radara.
"I doista može vrlo brzo doći do problema, na primjer da se Republika Srpska pokuša izdvojiti iz BiH, što bi odmah izazvalo reakciju muslimana i vi imate problem", naveo je Miljavac.
Za njega je, kako kaže, normalno da će se tu odmah uvlačiti i Srbija, što će sve zajedno napraviti problem i Hrvatima u BiH, pa bi i Hrvatska na ovaj ili onaj način tu nešto morala 'odraditi'.
"I za tren može doći do vrlo ozbiljnog konflikta. Na to je upozorio i ministar spoljnih poslova Rusije Lavrov", naveo je Miljavac.
U Hrvatskoj je obaveza služenja vojnog roka ukinuta 2008. godine i od tada postoji samo dobrovoljno služenje vojnog roka.
Dobrovoljno služenje traje 14 sedmica na poligonima Slunj i Gašinci.
Pozivajući se na svoje izvore, Glas Slavonije piše da prije zvaničnih analiza u Ministarstvu odbrane Hrvatske ne žele ništa zvanično da komentarišu po tom pitanju.
Izvor lista navodi da Ministarstvo i Štab daju predlog takve odluke nakon čega će se ocijeniti hoće li se ići u promjene.
Tvrdi i da se u nekim drugim evropskim zemljama odvijaju takvi procesi te da priča nije neosnovana.
Neimenovani izvor za list kaže da je na sistemu da predloži izmjenu o kojoj će se raspravljati.
Može se, kaže, predložiti dvomjesečna, jednomjesečna ili pak obuka od šest sedmica. Tvrdi i da se ne bi išlo na duže od dva mjeseca.
Na novim vojnim obukama se ne bi išlo na velika specijalistička znanja, nego bi se pojedinci obučavali za rukovanje pješačkim naoružanjem.
Uz gađanje iz automatskog naoružanja trebalo bi svladati prvu pomoć i korišćenje zaštitne maske.
Nakon toga, trebalo bi da postoji mogućnost dobrovoljne dodatne obuke.
Osnovnu obuku, piše list, bi trebalo završiti u roku od mjesec dana:
"Tako da ne bi bio cilj time ih osposobiti za nešto veliko, već prenijeti im nekakve osnovne pojmove i stvari za koje mislimo da ih treba znati. Na primjer, namjestiti šator ili slične postupke koji se mogu u različitim situacijama primjeniti."
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.