Udruženju žrtava saobraćajnih nezgoda nerazumijevanje najveća barijera
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2024/09/750x500/20240909125048_540918.jpg)
BANjALUKA - Fizičke barijere, veliki troškovi liječenja, nedovoljna socijalna davanja, predstavljaju velike izazove za osobe sa invaliditetom, ali ipak najveća od svih prepreka jeste nerazumijevanje i ukidanje prava.
Ovo su istakli iz Udruženja žrtava saobraćajnih nezgoda “STEP”, koji su prvi put u Banjaluci, obilježili međunarodni Dan osoba sa povredom kičmene moždine, 5. septembar.
Direktor Udruženja “STEP” Dejan Trninić istakao je za “Glas Srpske” da im je cilj da na ovaj način ukažu na probleme sa kojima se susreću osobe sa invaliditetom, sa fokusom na one koji imaju povredu kičmene moždine.
- To je teško medicinsko stanje, kako fizički tako i psihički te izazov za pojedinca i porodicu. Kroz ovaj događaj i kroz druženje sa građanima i institucijama te podjelu promotivnog materijala htjeli smo da skrenemo pažnju na naše poteškoće - pojasnio je Trninić.
Prema njegovim riječima, mnogi pa čak ni članovi udruženja nisu znali da se na taj datum obilježava Dan osoba sa povredom kičmene moždine.
- Planiramo i u budućnosti da nastavimo sa organizacijom ovih aktivnosti, možda i u drugim gradovima - istakao je on i dodao kako su za realizaciju ovog dana, ali i od kada postoje kao udruženje, imali finansijsku podršku Gradske uprave.
Kako dodaje Trninić, oni svakodnevno se susreću sa pregršt problema poput fizičkih barijera i finansijskog aspekta.
- S obzirom da se osobe sa ovim problemom kreću pomoću kolica, najveće prepreke su nam fizičke barijere. U Banjaluci je mnogo i urađeno o tom pitanju, pogotovo u širem centru grada, međutim još je veliki broj institucija koje nisu pristupačne i onemogućavaju nam slobodno kretanje - saopštio je Trninić.
Osobama koje dožive povredu kičmene moždine, kako ističe, veliko opterećenje predstavlja i briga o finansijama, s obzirom da većina njih poslije ne može da nastavi sa radom.
- Samim tim su primorani da obavezuju nekoga od članova porodice da se brine o njima pa tako i oni moraju da napuste dotadašnje poslove i u tom slučaju ostaje se bez dvije plate u porodici - pojasnio je on i dodao da je finansijska podrška od države nedovoljna da bi priuštili sebi pristojan život.
Prema njegovim riječima, neko ko je imao takvu povredu ima i duplo veće troškove zbog medicinskog liječenja.
- Socijalna pomoć, odnosno tuđa njega, koju isplaćuje Centar za socijalni rad je mala i iznosi 140 maraka mjesečno za lakšu kategoriju invaliditeta, te 280 za težu. To je najniža pomoć u regionu i mora se raditi na tome da finansijska podrška bude veća - rekao je Trninić.
Kako kaže, još jedan od problema predstavlja im lična invalidnina, gdje je na snagu prije nekoliko godina stupio zakon da civilnu invalidninu mogu dobiti samo osobe koje su povredu pretrpjele prije punoljetstva.
- To je još jedan prihod od oko 200 KM koji nam je uskraćen, jer je većina osoba povredu zadobila nakon 18. godine - pojasnio je on i dodao da su razlozi povreda u 50 odsto slučajeva saobraćajne nesreće, oko 25 odsto padovi sa visine i preostalih 25 odsto razne traume, sportske povrede, skokovi u vodu i slično.
Istakao je kako su pokušali taj zakon osporiti na Ustavnom sudu i nisu uspjeli, ali će, kako kaže, u budućnosti raditi na tome i pokušati opet.
Cilj udruženja
Dejan Trninić navodi kako se udruženje “STEP” bavi podrškom osobama sa invaliditetom i prevazilaženjem problema sa kojima se susreću.
- U Banjaluci smo radili na problemu zloupotrebe parkinga za osobe sa invaliditetom, na koja parkiraju osobe koje nemaju ovakav problem, gdje smo uspjeli postići dobre rezultate - kazao je on.
Dodaje kako žele da budu i grupa podrške novoregistrovanim osobama sa poteškoćama, kao i da će u budućnosti raditi na projektima vezanim za bolju pristupačnost osobama u kolicima.
- Potražićemo neke donatore, ako ne na republičkom i državnom nivou, onda od stranaca i probati otkloniti arhitektonske i sve druge barijere na koje nailazimo - istakao je Trninić.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.