Banski dvor Kulturni centar: Scena za afirmaciju kulture i umjetnika
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2017/01/750x500/20170117230747_227391.jpg)
Banjaluka - Banski dvor Kulturni centar ugostio je umjetnike svjetskog glasa, a u njemu su prve nastupe imali neafirmisani književnici, slikari, muzičari, kulturno-umjetnička društva i to će biti misija ove ustanove ubuduće, da bismo ponudili najbolje moguće sadržaje iz oblasti kulture, ali i prostor za stasavanje novih generacija umjetnika.
Rekao je to direktor Banskog dvora Milorad Petrić i dodao da je dugogodišnji napor i trud ove ustanove nagrađen i Ordenom Njegoša drugog reda, koji mu je, povodom Dana Republike, 9. januara, dodijelio predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik.
- To priznanje je rezultat rada zaposlenih u ovoj ustanovi i uspjeh svih koji su radili u Banskom dvoru od 1955. godine, kada je zvanično počeo da radi kao Dom kulture pa do danas. U tome su pomogli spoljni saradnici, institucije, umjetnici, ali i posjetioci. Svi oni su dali doprinos da ova ustanova bude afirmisana van granica Banjaluke i Republike Srpske i da Banski dvor dobije orden - istakao je Petrić.
Naglasio je da je Banski dvor od 1932. godine, kada je izgrađen, bio istinska scena za afirmaciju kulture i umjetnika.
- Mogli bismo odštampati knjigu da bismo ih sve nabrojali, ali bih izdvojio književne velikane kao što su nobelovac Ivo Andrić te Desanka Maksimović, Skender Kulenović, Branko Ćopić… Ugostili smo i Beogradsku i Sarajevsku filharmoniju. Ponosni smo na sve što smo uradili. U Banskom dvoru godišnje bude održano između 380 i 400 događaja. Imamo jednu od najakustičnijih sala u Evropi i prostore koji omogućuju različitim umjetnicima da se izraze, muzičarima, književnicima, slikarima. Zna se desiti da imamo dnevno dvije do tri manifestacije - dodao je Petrić.
Kazao je da je srećan što Akademija umjetnosti i Muzička škola daju veliki broj umjetnika svake godine te da oni u ovoj ustanovi imaju mjesto za nastupe od učenika, studenata do afirmisanih umjetnika svjetskog glasa.
- Politika grada je takva da umjetnicima omogućuje nastup kroz repertoar Banskog dvora tako što dobiju besplatno prostor na korišćenje i ne naplaćuju karte. U budućnosti bi trebalo da ta praksa bude djelimično promijenjena. Za one umjetnike, kulturno-umjetnička društva koji su djelimično afirmisani trebalo bi omogućiti da od svojih nastupa mogu imati i određenu komercijalnu dobit - kazao je Petrić.
Naveo je da su prethodne godine obilježili i napori da što više bude očuvana i sama zgrada Banskog dvora.
- Iza nas su teške godine u kojima smo pokušali da očuvamo ovu zgradu što je više moguće, sa budžetom koji je grad obezbjeđivao, da bi ona ostala novim generacijama. Nakon 16 godina rukovođenja ovom ustanovom ove godine odlazim u penziju, a za budućnost želim da grad obezbijedi sredstva za sanaciju Banskog dvora, da bi on bio u punom sjaju mogao da iskoristi sve svoje kapacitete - konstatovao je Petrić.
Dom institucija i udruženja
U prostorijama Banskog dvora bio je smješten prvi radio u BiH, koji je premješten u Sarajevo. Jedno vrijeme je bila smještena i Narodna biblioteka sa čitaonicom, Etnografski muzej, Radnički univerzitet, kulturno-umjetnička društva, tamburaši horovi, Muzička škola "Vlado Milošević". Bila je i sjedište Skupštine i predsjednika Republike Srpske, kao i Radio-televizije RS.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.