Magični predjeli Petra Dobrovića
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2016/01/750x500/20160113231646_200846.jpg)
Banjaluka - Kada sanjarite da uživate u neopisivoj ljepoti Azurne obale, ili ste se izgubili u ljepoti gospođe Olge, sigurno je da ćete sa posebnim poštovanjem izgovoriti ime velikog srpskog slikara, političara i likovnog kritičara Petra Dobrovića, koji svojom bezvremenskom umjetnošću i danas oduzima dah pasioniranim ljubiteljima slikarstva.
Stručna javnost, ali i vjerna publika, na današnji dan prisjetiće se jednog od najvećih srpskih slikara koji je rođen prije 126 godina. O značaju i uticaju njegovog slikarstva govori i činjenica da je djelo "Morska obala" na aukciji dostiglo cijenu od 39.000 evra, što ga smješta na treće mjesto najprodavanijih djela srpskih slikara na aukcijama.
Dobrović je jedan od vodećih predstavnika srpskog modernizma između dva svjetska rata. Od početka stvaralaštva je bio kolorista fovističko-ekspresionističkog tipa (okrenut ne tamnoj i zagonetnoj, već sunčanoj strani života) i slikar ambijenta - predjela i društvene sredine.
U širem smislu bio je realista po odnosu prema svijetu i životu, pa se njegova umjetnost zasnivala najviše na neposrednoj percepciji viđenog. Stvorio je nekoliko ciklusa: pariski, novosadski, amsterdamski, dubrovački, beogradski i gročanski, u kojima preovladavaju dvije osnovne teme: predio i ljudska figura.
Kustos Muzeja savremene umjetnosti Republike Srpske Lana Pilipović prisjetila se izložbe kada su, između ostalih, radovi Petra Dobrovića bili predstavljeni na izložbi u Banjaluci u MSURS.
- Dobrovićeva maestralna djela publika je imala priliku da vidi u sklopu izložbe "Evropski konteksti: Dobrović, Šumanović, Konjović, Šuput" 2014. godine. Ova izložba je predstavljanjem četiri izuzetno značajna slikara srpskog modernizma privukla veliki broj posjetilaca i svakako je jedna od najposjećenijih izložbi Muzeja - rekla je Pilipovićeva za "Glas Srpske".
Prema njenim riječima, banjalučka publika je bila najvećim dijelom zainteresovana za predstavljanje upravo slikara modernizma, među kojima su umjetnici poput Šumanovića i Dobrovića. Djela koja su bila predstavljena na izložbi u Banjaluci nastala su u rasponu od 1918. do 1935. godine.
- Ova djela ilustruju umjetnikova stilska kretanja, traganja za monumentalizmom i gravitiranjem ka ideji "čistog slikarstva". Tematika izloženih radova je pokazivala širinu umjetnikovih preokupacija: istorijske kompozicije, mrtvu prirodu, portret, pejzaž. Slikao je mjesta u kojima je boravio, mediteranske pejzaže, portrete prijatelja, kao svjedočanstvo o mjestima i ljudima koji oblikuju umjetnikov prostor - kazala je Pilipovićeva.
Hedonističko slikarstvo, kojem je iznad svega bio privržen, odvelo ga je prema izuzetnom bogatstvu hromatske palete, ali i prema blistavom svjetlu koje se preliva u punom intenzitetu preko njegovih platana. Mediteranski pejzaž, maslinjaci, voće, more, naga tijela, samo su bile pogodne teme na kojima je pokazao šta slikarstvo može da bude ako se izražava bojom i svjetlom.
Veliki opus Petar Dobrović je ostavio i u portretskoj umjetnosti, u kojoj je sačinio brojne analize i karakterološke studije koje spadaju među najvrednije u srpskoj umjetnosti prve polovine 20. vijeka. Umro je u Beogradu 27. januara 1942. godine.
Banjaluka
- Poseban ekskluzivitet tokom izložbe u Muzeju savremene umjetnosti RS u Banjaluci bila je posjeta princa Alberta Drugog od Monaka. Kao odličnom poznavaocu i ljubitelju umjetnosti, bila mu je izuzetno zanimljiva povezanost srpskih slikara sa Parizom, budući da su se svi školovali i izlagali u ovoj metropoli između dva svjetska rata. Naročito su ga se dojmili pejzaži Azurne obale Petra Dobrovića - rekla je kustos Lana Pilipović.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.