Veče mlađih pjesnika “Na Kočićevom tragu”: Hrabro i snažno stihovima kroz mećavu
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2019/08/750x500/20190823151434_291143.jpg)
Banjaluka - Kočića, sentimentalnog buntovnika, književnika, vatrenog pobornika slobode, doživljavam prisno - kao našeg zajedničkog djeda. Stajati pod njegovim budnim okom i gordim brkom znači priznati i potvrditi sve ono što Kočić jeste bio.
A pored toga što je bio uzor inteligenciji prije Prvog svjetskog rata, biti kočićevac danas znači ne samo biti obožavalac njegovog književnog djela nego neko ko je spreman da nastavi njegov put. To znači između mržnje i ljubavi prema ovoj zemlji izabrati ostati i boriti se za svoj komad neba. Ja ostajem.
Kazala je ovo mlada književnica Aleksandra Marilović, koja je sa još osam pjesnika učestvovala u pjesničkoj večeri “Na Kočićevog tragu”, koja je održana u okviru 54. Kočićevog zbora u parku “Petar Kočić”.
Svoje stihove čitali su i Marija Đurić, Selena Berić, Nikola Paripović, Aleksandra Madžar, novinar “Glasa Srpske” Danko Kuzmanović, Saša Baštinac, Stefan Višekruna i Aleksandra Marilović te novinar “Nezavisnih novina” Milan Rakulj, koji je bio i domaćin večeri.
- Vodeći osam mlađih pjesnika i učestvujući u programu sa njima, i ovaj put sam poput starine Relje Kneževića postavljao pitanje “Ideš li, rode?” Mlade pjesnikinje i pjesnici bili su na visini zadatka koračajući naprijed poput Relje i njegovog sinovca Vuje. Moj i njihov glas će, sasvim sigurno, u nedjelju nadjačati šatorski pjevači u Stričićima, ali neka ostane zabilježeno da smo i ove godine hrabro i bez predaje koračali “kroz mećavu” - naveo je Rakulj.
Jedna od učesnica, najmlađa među njima, pjesnikinja Selena Berić, istakla je da joj je velika čast što je dio manifestacije poput “Kočićevog zbora” jer je to pravi dokaz da Kočić živi u svima nama.
- Za mene je Kočić pokretač i velika inspiracija. Jedna od najznačajnijih i meni lično najdražih nagrada mi je i nagrada “Zmijanče”, koju sam dobila za pismo njemu i sigurna sam da je to pismo došlo bar dijelom do njega. Dosta mi znači što je bio borac za prava srpskog naroda i to me dosta motiviše da se borim bar na neki način kroz pisanje za prave vrijednosti - navela je Berićeva i dodala da je važno da ovakvim događajima dokazujemo da je Kočić besmrtan i savremen.
Na programu manifestacije večeras je veče drame, na kojem učestvuju glumci Narodnog i Dječijeg pozorišta Republike Srpske. Glumci će od 20 časova u parku “Petar Kočić” govoriti dijelove iz djela Petra Kočića ili iz dramskih uloga iz pozorišnih predstava. Publika će tako imati priliku da čuje Boška Đurđevića, Duška Mazalicu i Gorana Jokića.
Svečana akademija ovogodišnje smotre biće održana sutra u koncertnoj dvorani Banskog dvora Kulturnog centra. Svoju poeziju će govoriti: Ljubica Rajkić (Rumunija), akademik Risto Vasilevski (Makedonija, Srbija), Novica Sovrlić (predsjednik Srpskih pisaca Kosova i Metohije i potpredsjednik UKS), Budimir Dubak (Crna Gora), Miroslav Aleksić (Srbija), Jovica Đurđić (Hrvatska) i Zoran Kostić (Republika Srpska). Tom prilikom biće uručena i Kočićeva nagrada uglednom lingvisti Miloradu Telebaku.
Knjiga i vez
U okviru manifestacije Etnološko odjeljenje Muzeja Republike Srpske organizovalo je radionicu zmijanjskog veza, a radionicu je realizovala Sanja Bajić, autorka nakita “Tragovi”.
Knjiga “Zmijanje Kočićevo ognjište” muzejskog savjetnika etnologa Vladimira Đukanovića promovisana je u Muzeju RS, a o knjizi je, osim autora, govorio i Željko Vujadinović.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.