Svatok: Ukrajinci u Srpskoj imaju podršku institucija
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2023/03/750x500/20230317103745_460802.jpg)
BANJALUKA - Ukrajinci u Republici Srpskoj ne osjećaju bilo kakav pritisak zbog sukoba Rusije i Ukrajine, a lokalne i republičke vlasti pružaju im podršku i razumijevanje u svakom pogledu, istakao je predstavnik Udruženja Ukrajinaca “Zlatni klas” iz Prnjavora Andrija Svatok.
Svatok je napomenuo da se ta saradnja naročito iskazala u podršci Vlade Srpske i resornog ministarstva, kao i Crvenog krsta, koji su bili spremni da pomognu ukrajinskim porodicama koje su napustile Ukrajinu zbog sukoba koji se trenutno tamo dešavaju.
“Aktivno smo učestvovali u prihvatu tih ljudi i njihovom kratkotrajnom smještaju i pružanju pomoći. U jednom momentu je u Prnjavoru bilo 16, u Doboju 14, u Brodu 12 porodica iz Ukrajine, ali trenutno na našim prostorima nema tih lica, jer nisu pokazali veliko interesovanje da trajno ostanu na ovim prostorima”, rekao je Srni Svatok.
Prema njegovim riječima, većina tih porodica nije se zadržala na ovim prostorima, nego su produžili ka Irskoj, Njemačkoj, Kanadi, iako su lokalne i republičke vlasti bile spremne da im pomognu pri pronalasku posla, smještaja, te da im obezbijede zdravstveno osiguranje.
Svatok je rekao da Ukrajinci na prostoru Balkana žive više od 120 godina i osjećaju da su nacionalna manjina samo po korijenima, a sa svih drugih aspekata su u potpunosti integrisani u društvo.
“U Prnjavoru ima oko 1.200 Ukrajinaca, u Banjaluci oko 700. Ljudi nas poštuju, kao što je to uvijek bilo”, rekao je Svatok.
On je ocijenio kao dobru saradnju sa lokalnim i republičkim vlastima u Srpskoj koje pružaju podršku u radu udruženjima svih nacionalnih manjina, ali i finansiranjem određenih projekata značajnih za promociju kulturnih, istorijskih i drugih obilježja naroda.
Svatok je podsjetio da se početak organizovanja Ukrajinaca na ovim prostorima bilježi 1904. godine, u mjestu Lišnja kod Prnjavora, a da su već 1908. godine registrovane razne sekcije, društva, biblioteke.
“Najviše žživotaž se odvija kroz kulturno-umjetnička i prosvjetna društva, koja sarađuju sa duhovnim centrima i na taj način čuvamo naš nacionalni identitet, ali i običaje od zaborava. Nažalost, sve nas je manje, jer ljudi odlaze trbuhom za kruhom”, rekao je Svatok.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.