Savo Minić, za “Glas Srpske”: Sa konkurencijom se borimo investicijama
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2023/03/750x500/20230328231327_462655.jpg)
Za sufinansiranje kapitalnih investicija, već nakon 20 dana od raspisivanja javnog poziva, pristigao je rekordan broj zahtjeva pa tako procjenjujemo da će, uzimajući u obzir sredstva ministarstva i novac poljoprivrednih gazdinstava, ove godine više od 100 miliona KM biti investirano u modernizaciju proizvodnje.
Rekao je to u intervju za “Glas Srpske” ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS Savo Minić istakavši da će najvećim dijelom novac biti uložen u mehanizaciju, ali i izgradnju objekata, nabavku opreme, osnovnog stada, podizanje novih zasada, sistema za navodnjavanje, protivgradne mreže i druge investicije.
- Sva ta ulaganja kao krajnji efekat imaju podizanje produktivnosti i konkurentnosti domaće poljoprivrede, a time i njene sposobnosti da se suoči sa konkurencijom na otvorenom tržištu - kazao je Minić.
GLAS: Kako će to uticati na razvoj domaćeg agrara s obzirom na to da ostaju stari problemi, poput prekomjernog uvoza?
MINIĆ: Ministarstvo nema nadležnost da ograniči uvoz robe, ali vršimo pritisak na nadležno ministarstvo na nivou BiH da aktivira odluke o ograničenju uvoza u pikovima sezone kada imamo viškove domaćih proizvoda. Potez je na institucijama BiH.
GLAS: Šta je obilježilo Vaših prvih 100 dana rada u novoj Vladi RS?
MINIĆ: Iza mene je prilično dinamičan period jer je usvojen Plan raspodjele sredstava, Pravilnik o podsticajima, kao i Pravilnik o kapitalnim investicijama, što je podrazumijevalo ogroman krug konsultacija sa proizvođačima. Takođe, dodijeljeni su ugovori o raspodjeli šumskih drvnih sortimenata, analiziran rad javnih preduzeća, ali i revidirani ugovori sa izvođačima radova. U prvih 100 dana rada usvojene su izmjene Zakona o pčelarstvu, a pripremljena su i tri nacrta zakona, kao i Strategija za razvoj poljoprivrednog savjetodavstva. Donesen je i paket mjera podrške proljećnoj sjetvi, isplaćeni svi podsticaji za 2022. godinu i više od pet miliona KM za ovu godinu.
GLAS: Najavili ste strože kontrole korišćenja podsticaja. Šta pokazuju prve provjere i kako ćete se obračunati sa proizvođačima koji su zloupotrijebili dobijena sredstva?
MINIĆ: Imamo pravo da naložimo vanredne kontrole s ciljem efikasnijeg utroška sredstava. U toku je vanredna kontrola subjekata koji su lani dobili podršku za nabavku mehanizacije. Do sada nisu utvrđene nepravilnosti, a kontrole su u toku. Uskoro započinjemo sa kontrolom brojnosti muznog stada jer prvi put isplaćujemo dodatna sredstva podrške po muznom grlu. Svako netačno prikazivanje uslova kažnjava se povratom novca i stavljanjem gazdinstva u pasivan status dvije godine.
GLAS: Dio poljoprivrednika iz Bijeljine najavio je za petak proteste, a zatražili su i Vašu ostavku. Postoji li način da bude riješeno pitanje retroaktivnog plaćanja poreza na dobit, što je njihov osnovni zahtjev?
MINIĆ: Ministarstvo poljoprivrede nema nikakvu nadležnost nad poreskom politikom, tako da ni moja ostavka neće riješiti pitanje obaveze plaćanja poreza na dohodak za proizvođače koji su tržišno orijentisani. Ono što možemo je da u kontaktu sa Ministarstvom finansija i Poreskom upravom pomognemo proizvođačima u razumijevanju njihovih finansijskih obaveza, i to i činimo organizujući predavanja širom Republike.
GLAS: Mali proizvođači se žale na nedostatak obradivog zemljišta tvrdeći da se državno dodjeljuje velikim komercijalnim gazdinstvima. Kako im možete pomoći?
MINIĆ: Dodjela državnog poljoprivrednog zemljišta vrši se kroz zakup i koncesiju. Zakup je jednogodišnji i ugovore sklapaju fizička lica koja se prijave na javni poziv jedinica lokalne samouprave, dok su koncesije dugogodišnji ugovori koji se dodjeljuju pravnim licima. I jedni i drugi imaju veće potrebe za zemljištem od površina kojim raspolaže Republika, pogotovo u sjevernom dijelu Srpske. Veliko ograničenje u rješavanju ovog problema su imovinsko-pravna pitanja poljoprivrednih površina koje su zapuštene i mogle bi se staviti u funkciju, ali zbog imovinsko-pravnih odnosa to nije moguće. Tražićemo pravne modele kako bismo povećali ukupan zemljišni fond na raspolaganju poljoprivrednicima.
“Šume RS”
GLAS: Šta je sa novim informacionim sistemom u šumarstvu koji bi trebalo da omogući uvid u poslovanje “Šuma RS”?
MINIĆ: Trenutno se vrši terensko testiranje aplikacije za proizvodnju šumskih drvnih sortimenata, a za uspostavljanje početnog stanja, odnosno presjeka u proizvodnji potreban je vanredni popis zaliha, ali pojedina šumska područja su još pod snijegom pa to usporava inventuru. Na naš nalog trenutno se detaljno analizira poslovanje u 2022. Predmet kontrola, između ostalog, su realizacija proizvodnje, prihodi i rashodi, a nakon rezultata, zatražićemo sankcionisanje onih koji su radili neodgovorno.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.