Marković: U tri kvartala 841 milion KM stranih investicija
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2023/01/750x500/20230121110859_452560.jpg)
SARAJEVO - Direktne strane investicije u BiH u prva tri kvartala lani iznosile su 840,8 miliona KM (429,9 miliona evra) i manje su za 26,6 odsto nego u istom periodu godinu ranije, što je očekivano imajući u vidu sukobe u Ukrajini, energetsku krizu u svijetu i rast cijena, izjavila je direktor Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH (Fipa) Milica Marković.
Markovićeva je navela da je riječ o preliminarnim podacima Centralne banke BiH koji su podložni naknadnim revizijama, te da se svaki poremećaj na tržištu EU automatski reflektuje na privredu BiH, naglašavajući da su tu svakako i slabosti poslovnog ambijenta u BiH i trenutne ekonomske situacije u zemlji.
Prema njenim riječima, u prvom polugodištu lani najviše direktnih stranih investicijama, i to 232,3 miliona KM registrovano je u finansijskim uslužnim djelatnostima, osim osiguranja i penzijskih fondova, zatim u trgovini na veliko, osim trgovine motornim vozilima i motociklima, 133 miliona KM.
Markovićeva je navela da su direktne strane investicije u proizvodnju baznih metala iznosile 129,5 miliona KM, u proizvodnji i snabdijevanju električnom energijom, gasom, parom i klimatizaciji 124,3 miliona KM, te trgovini na malo, osim trgovine motornim vozilima i motociklima, 69,8 miliona KM.
Govoreći o grinfild investicijama u BiH, ona je istakla da je jedan od značajnijih projekat “Fojt hidro Bosnia” Lukavac - njemačka investicija od 22,6 miliona KM, te vjetroelektrana “Ivovik” čija ukupna investicija u prošloj godini iznosi 85 miliona evra s tim što će do juna, kada se očekuje okončanje ovog projekta, ukupan uložen iznos biti 130 miliona evra.
Prema njenim riječima, multinacionalna kompanija “Suzlon vind enerdži” realizuje projekat izgradnje vjetroelektrane Ivan Sedlo, sestrinske firme “Asta Bosna” iz Cazina i fabrika za proizvodnju komponenata za prenos energije “ASTA” iz Austrije uložile su u Cazinu oko 12 miliona evra u proizvodnju.
“Što se tiče ove vrste ulaganja, u praksi je najteže realizovati grinfild investiciju koja podrazumijeva izgradnju i otvaranje potpuno novog preduzeća. Izgradnja podrazumijeva kupovinu zemljišta, dobijanje građevinske dozvole, uz sve ostale administrativne procedure, a svjedoci smo da se na dobijanje dozvole u BiH čeka duže nego što bi trebalo”, istakla je Markovićeva i dodala da ovo nije slučaj samo u BiH, nego i u susjednim zemljama.
Prema njenim riječima, ako se odluče pokrenuti ovu vrstu investicije u BiH, investitori se moraju naoružati strpljenjem, a poznato je da je za svakog investitora vrijeme novac i da ga neće trošiti na sporu administraciju u zemlji.
“Jedna država najviše koristi ima upravo iz grinfild investicija, posebno ako se investira u proizvodnju. Riječ je o lančanom efektu ovakve investicije na lokalnu privredu i one su stoga najpoželjnije, posebno u proizvodnji”, naglasila je Markovićeva.
Ona smatra da je neophodno što više raditi na unapređenju privrednih prilika i uslova u zemlji, poboljšanju privrednog ambijenta koje podrazumijeva sprovođenje potrebnih reformi koje predstavljaju prepreke domaćim i stranim investitorima za njihovo širenje i poslovanje u većem obimu.
“Tek nakon sprovođenja potrebnih reformi možemo se nadati većem dolasku stranih investitora, a to se neće desiti preko noći. Potrebno je mnogo vremena da se u praksi primijene promjene, jer se mnogo lakše izglasavaju promjene nego što se realizuju na terenu. Strani investitori će dolaziti u većoj mjeri u našu zemlju tek kada poslovni ambijent bude atraktivniji za njihova ulaganja”, upozorila je Markovićeva.
Ona je navela da je BiH, prema podacima Konferencije UN o trgovini i razvoju /UNCTAD/, a prema ukupno registovanom stanju direktnih stranih investicija na kraju 2021. godine, na trećem mjestu iza Srbije i Albanije u okviru grupe zemalja zapadnog Balkana ili peta na listi zemalja regiona, ako se uvrste Hrvatska i Slovenija.
“Od zemalja regiona, po ukupnom prilivu stranih investicija u decembru 2021, prednjače Srbija sa 52,775 miliona dolara, Hrvatska sa 38,898 miliona dolara i Slovenija sa 20,043 miliona dolara, a slijede Albanija sa 10,074 miliona dolara, BiH sa 9,474 miliona dolara, Sjeverna Makedonija sa 7,248 miliona dolara i Crna Gora sa 6,361 milion dolara”, rekla je Markovićeva.
Ona kaže da, za razliku od BiH, Srbija između ostalog nudi značajne podsticaje za investitore, što uveliko doprinosi prilivu stranih ulaganja u toj zemlji.
“Ako pogledamo izvještaj žDuing biznisaž, možemo viđeti da je po pitanju lakoće poslovanja u zemljama regiona, BiH pozicionirana niže na ljestvici u odnosu na većinu tih zemalja. Lakoća poslovanja je jedan od preduslova za privlačenje stranog kapitala. Tu su i ustavno uređenje zemlje i zakonska rješenja na različitim nivoima vlasti, što BiH čini kompleksnijom za poslovanje”, navela je Markovićeva.
Govoreći o problemima sa kojima su suočavaju investitori u BiH proteklih godina, ona je rekla da se oni odnose na sporost sudova kod naplate potraživanja, poreske procedure /rokovi, dokumentacija/, neriješena vlasnička pitanja, neuređene zemljišne knjige /osim za određen broj opština/, izdavanje saglasnosti /vodne, elektroenergetske, infrastrukturne/.
Prema njenim riječima, investitori se žale i na korupciju i postojanje sive ekonomije, odnosno nelojalne konkurencije, visoku stopu doprinosa na plate, komplikovane administrativne procedure, mnoga pitanja vezana za porez na dodatnu vrijednost /PDV/, komplikovane izvozne i uvozne carinske procedure, dugotrajne procedure za izdavanje radnih i boravišnih dozvola, pitanje inspekcija i drugo.
Kada je riječ o radu Fipe u ovoj godini, Markovićeva je rekla da planiraju pokrenuti još jednu programsku aktivnost, odnosno predinvesticionu podršku stranim investitorima.
Ona je pojasnila da bi se te aktivnosti ogledale u ispitivanju tržišta, analizi mogućnosti za ulaganje, održavanju kontakata sa predlagačima projekata, ali i sa nadležnim institucijama s ciljem omogućavanja olakšanog ishodovanja dozvola, kao i u pomoći i savjetu tokom procesa registracije kompanije.
“Cijenimo da bismo ovom aktivnošću olakšali i pomogli stranim investitorima da se odluče da ostanu u BiH, a ne da idu u neku drugu zemlju u okruženju. Takođe, da uz našu podršku lakše razriješe sve zahtjeve koje naša administracija nalaže u fazi registracije i početka realizacije investicije”, zaključila je Markovićeva.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.