Štednja stanovnika porasla za 20 odsto
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2011/04/750x500/20110406195433.jpg)
BANjALUKA - Štednja stanovnika u Republici Srpskoj na kraju prošle godine iznosila je 1,07 milijardi maraka, što je za 177,3 miliona KM ili 20 odsto više u odnosu na kraj 2009. godine, navodi se u izvještaju Agencije za bankarstvo RS o stanju u bankarskom sistemu RS za 2010. godinu.
Oročena štednja na kraju 2010. godine iznosila je 836,6 miliona KM ili 78 odsto od ukupne štednje i ima stopu rasta od 22 odsto, dok je štednja po viđenju iznosila 234,9 miliona KM ili 22 odsto ukupne štednje i veća je za 12 odsto u odnosu na stanje iz 2009. godine.
- Veće učešće oročene štednje u ukupnoj štednji rezultat je vraćanja povjerenja u banke. Tome je u značajnijoj mjeri doprinijela funkcionalna i efikasna supervizija banaka, te osiguranje depozita koje u osnovi za cilj imaju stabilan bankarski sektor i zaštitu depozitara - kažu u Agenciji za bankarstvo RS.
Predsjednik Sekcije za bankarstvo u Udruženju ekonomista SNjOT Aleksandar Ljuboja kaže da činjenica da štednja raste može izgledati kao nešto pozitivno.
- Međutim, mi smo trenutno u sporom ekonomskom rastu i sama činjenica da štedimo nije dobra. Rezerve koje imamo se čuvaju, dakle nemamo potrošnje, a ako nemamo potrošnje potražnja za materijalnim dobrima koja izlaze iz realnog sektora je manja i realni sektor ima manje posla - kazao je Ljuboja.
On kaže da se novac čuva iz straha, jer je RS u blagom privrednom rastu.
- Podatak o rastu štednje nije ohrabrujući. Činjenica je da čim se novac čuva u bankama postoji povjerenje u te institucije, što je pozitivno, ali sa aspekta oporavka i bržeg privrednog rasta možemo reći da su ta sredstva neaktivna i da potrošnja i proizvodnja stagniraju - naglasio je Ljuboja.
Prema valutnoj strukturi štednje u 2010. godini, devizna štednja iznosila je 851,4 miliona KM sa stopom rasta od 18 odsto i čini 79 odsto od ukupne štednje. Štednja u markama iznosila je 220,1 milion KM sa stopom rasta od 29 odsto u odnosu na kraj 2009. godine.
Ljuboja kaže da građani još uvijek nemaju dovoljno povjerenja u domaće valute.
- S druge strane, na veću štednju u devizama možda utiče i politika kamatnih stopa pojedinih banaka koje daju veće kamate na štednju u stranim valutama - naglasio je Ljuboja.
Krediti i štednja
Prema izvještaju Agencije ukupni krediti građana veći su za 12 odsto od izvora, koje čine štedni i tekući računi građana.
- Odnos kredita građana i štednje je smanjen, jer je štednja brže rasla od kredita. Krediti građanima pokriveni su sa 67,8 odsto štednjom građana, a ako dodamo i tekuće račune građana, tada je stopa pokrivenosti 89 odsto - navodi se u ovom izvještaju.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.