Maras: Ulazak Hrvatske u EU šansa i za BiH
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2012/10/750x500/20121029190813_98400.jpg)
I Hrvatska i BiH će svoje odnose poslije ulaska Hrvatske u članstvo Evropske unije nastaviti da grade na osnovu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između BiH i EU. Kako u sličnoj situaciji nije bilo zastoja u odnosima Hrvatske i Slovenije, ne vidim zašto bi ih bilo između Hrvatske i BiH. Upravo suprotno.
Rekao je to u intervjuu za “Glas Srpske” ministar preduzetništva i zanatstva Hrvatske Gordan Maras.
GLAS: Kako ocjenjujete saradnju BiH i Republike Srpske sa Hrvatskom kada je u pitanju preduzetništvo i zanatstvo i kako je unaprijediti?
MARAS: BiH je među našim najvažnijim spoljnotrgovinskim partnerima. Kako u Hrvatskoj ne vodimo posebne statistike o trgovinskim odnosima s entitetima u BiH, mogu samo pretpostaviti da i saradnja naših s preduzetnicima iz Srpske bitno ne odstupa od saradnje s njihovim poslovnim partnerima u čitavoj BiH. I u uslovima globalne krize i recesije privredna saradnja između Hrvatske i BiH ponešto je rasla, dok je s velikom većinom drugih zemalja, pa i onih koje su nam najveći i najvažniji partneri, manje ili više padala. Tržište BiH nam je poslije italijanskog najveće izvozno tržište jer smo i u prvih osam mjeseci ove godine izvezli robe i usluga u vrijednosti od 5,84 milijarde evra, gotovo 200 miliona evra više nego u istom lanjskom periodu. I ukupna robna razmjena s BiH u vrijednosti od oko 8,6 milijardi kuna (oko dva miliona KM) odmah je iza naše ukupne robne razmjene s Italijom i Njemačkom, s tim da jedino s BiH ostvarujemo suficit u robnoj razmjeni, što samo po sebi govori koliko je našim preduzetnicima i zanatlijama važna privredna saradnja i tržište BiH. Hrvatske kompanije su poslije Holandije najviše investirale u BiH, gotovo 550 miliona evra. Kompanije iz BiH su u Hrvatsku do sada uložile oko 100 miliona evra, i po visini ulaganja su na 26. mjestu. Prostora za investiranje ima u oba smjera, očigledno. I naše pristupanje EU sredinom sljedeće godine podstaći će barem nešto više ulaganja u oba smjera, kako bi dio naših kompanija i dalje lakše poslovao na tržištima BiH, ali i kako bi dio kompanija iz BiH preko svojih kompanija-kćeri u Hrvatskoj, u koje će eventualno investirati, poslovao ne samo u Hrvatskoj, nego na čitavom tržištu EU. Mnogo prostora za unapređenje saradnje vidim i u mogućnostima zajedničkog nastupa na trećim tržištima.
GLAS: Koliko bi ulazak Hrvatske u EU mogao da smanji uvoz proizvoda u Hrvatsku iz zemalja regiona, odnosno da smanji izvoz iz BiH u Hrvatsku?
MARAS: Nekih će promjena biti u robnoj razmjeni Hrvatske sa zemljama iz regiona, odnosno s članicama CEFTA, pa i sa BiH. Ipak, nema razloga da naše članstvo u EU pogorša te odnose. Prije bih rekao da će ih unaprijediti i poboljšati. I Hrvatska i BiH će svoje odnose poslije našeg ulaska u članstvo EU nastaviti da grade na osnovu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) između BiH i EU. Kako u sličnoj situaciji nije bilo zastoja u odnosima Hrvatske i Slovenije, ne vidim zašto bi ih bilo između Hrvatske i BiH. Upravo suprotno. Kao što je Hrvatska svoje odnose sa Slovenijom i ostalim članicama EU razvijala na osnovu svog SSP-a s Unijom i pri tom čitav svoj sistem i pravila igre usklađivala s evropskim nasljedstvom, tako će i BiH biti dodatno podstaknuta da uspješno i brže savladava prepreke na putu prema članstvu u EU. Hrvatska će joj u tome koliko god može pomagati, jer je to i u našem interesu.
GLAS: Koji je, prema Vašem mišljenju, najbolji način da se BiH pripremi za ulazak Hrvatske u EU, da bi hrvatsko tržiše bilo, u stvari, i njena mogućnost za izlazak na tržište cijele EU?
MARAS: Formula je jednostavna: dosljedno primjenjivati SSP koji je BiH potpisala sa EU i nastaviti proces pristupanja Uniji, što pretpostavlja preuzimanje evropskog pravnog nasljeđa i standarde koji važe na tržištu EU. Nije lako, ali je dugoročno korisno jer doprinosi i kvalitetnijem unutrašnjem uređenju zemlje i njene privrede, čini nas konkurentnijim na evropskom i svjetskom tržištu, a time i uspješnijim u razvoju i rastu privrede i zemlje u cjelini.
Uloga privrednika
GLAS: Kolika je uloga privrednika u prilagođavanju činjenici da će Hrvatska postati član EU, šta oni treba da urade?
MARAS: Mnogi preduzetnici iz Hrvatske i BiH i do sada su poslovali na tržištu EU ili su poslovno sarađivali sa kompanijama iz Unije na domaćim tržištima. Svoju proizvodnju i poslovanje prilagodili su i uskladili s evropravilima, a sada će to morati postepeno učiniti i oni koji do sada nisu to uradili. Što prije to učine, biće bolje za njih, ali i za ukupnu privredu.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.