Brisel: Pakt protiv fiskalne neodgovornosti, kazna za neodgovorne
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2012/03/750x500/20120302175130_72469.jpg)
BRISEL - Predsjednik Evropskog vijeća Herman Van Rompej izjavio je nakon završetka samita EU, da očekuje da će ratifikacija ugovora o fiskalnoj disciplini, koji praktički zabranjuje budžetski deficit proteći bez poteškoća.
Ugovorom se želi spriječiti nekontrolirano trošenje i neodgovorno zaduživanje članica, što je prijetilo evrozoni.
- Svi vjerujemo da će ratifikacija proteći glatko - rekao je Van Rompej na konferenciji za novinare po završetku samita na kojem je potpisan ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji.
Dogovor o fiskalnom paktu potpisale su sve zemlje članice osim Velike Britanije i Češke.
Zlatno pravilo
U fiskalnom paktu zemlje potpisnice su se obavezale da će voditi uravnoteženu budžetsku politiku, zaustaviti rast dugova i početi ih smanjivati. Odredbe da strukturni budžetski manjak ne smije prelaziti 0,5 posto BDP-a, a javni dug 60 posto BDP-a zemlje članice trebale bi ugraditi u svoje ustave ili u zakone koji imaju ustavnu snagu.
U slučaju kršenja dogovorenih pravila slijedile bi kazne.
Iznimke iz “zlatnog pravila” moguće su samo u vanrednim situacijama koje su izvan kontrole države članice i to privremeno i ako to privremeno odstupanje ne ugrožava srednjoročnu fiskalnu održivost, javila je Hina.
Za nadzor poštivanja “zlatnog pravila” biće nadležan Sud Evropske unije.
Evropska komisija će podnositi izvještaje o tome jesu li zemlje članice u svoje zakonodavstvo unijele “kočnicu za dugove”, a jedna ili više zemalja moći će da tuži drugu članicu koja bude kršila pravila.
Ugovor će stupiti na snagu kada ga ratificira najmanje 12 članica evrozone, a cilj je da stupi na snagu 1. januara 2013. godine.
Jedino je Irska najavila da će ga ratificirati na referendumu.
Međutim, ovaj put najava referenduma primljena je s puno manje neizvjesnosti, jer ga jedna članica ne može blokirati. U slučaju da Irci odbiju ovaj ugovor na referendumu ne bi imali pravo na pomoć iz Evropskog stabilizacijskog fonda, koji je namijenjen za pomoć zemljama evrozone koje se nađu u finansijskim poteškoćama.
Ugovor će u cjelini vrijediti u evrozoni, a mogu mu se pridružiti i zemlje koje nemaju evro.
Ovaj samit bio je znatno mirniji od sastanaka na vrhu u posljednjih nekoliko mjeseci, koji su često bili ocjenjivani kao samiti posljednje šanse za spas evrozone.
- Ovo je bio lagan i pozitivan samit - rekao je Van Rompej, dodajući u šali da je “najpozitivnije to što je on ponovno izabran za predsjednika Evropskog vijeća”.
Predsjednik Evropske komisije Žose Manuel Barozo rekao je da se “evrozona više nikad neće vratiti u vrijeme fiskalne neodgovornosti”, dodajući da su veći izgledi za solidarnost zemalja članica sada kada je stvorena okosnica fiskalne konsolidacije i odgovornosti.
Ugovorom o fiskalnoj disciplini trebali bi se ispraviti nedostaci iz razdoblja kada je stvarana monetarna unija, a koji nisu bili vidljivi dok nije izbila financijska kriza.
Ugovorom se želi spriječiti nekontrolisano trošenje i neodgovorno zaduživanje pojedinih zemalja članica što je u jednom trenutku prijetilo samom opstanku evrozone.
Ako neka od zemalja potpisnica na temelju vlastite ili ocjene Evropske komisije ocijeni da neka druga članica nije provela mjere koje joj je sud naložio, ona može ponovno tužiti tu zemlju i tražiti finansijske sankcije.
Ako zemlja potpisnica ne bude poštivala odluke suda, bit će kažnjena finansijski, a kazna ne smije preći 0,1 posto njezina BDP-a.
Samit dvaput godišnje
Novac koji bi kao kaznu te države plaćale išao bi u Evropski stabilizacijski mehanizam, stalni protukrizni fond ili u budžet EU-a.
Ugovor takođe predviđa da njegove potpisnice podrže izvještaje i preporuke Evropske komisije kada ona ocijeni da je prekršeno pravilo o budžetskom deficitu.
O tome će se odlučivati tzv. obrnutom kvalificiranom većinom, što znači da će takva većina biti potrebna za odbacivanje, a ne za prihvaćenje Komisijina prijedloga.
Države potpisnice su se obavezale da će donositi mjere potrebne za dobro funkcioniranje evrozone, za potsticanje konkurentnosti, zapošljavanja, te održivih javnih finansija.
Najmanje dvaput godišnje održavaće se samit evrozone.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.