Љубиша Владушић: Грађани не треба да страхују за своју штедњу
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2009/01/750x500/20090123232741.jpg)
Нема разлога да грађани страхују за свој новац у банкама и са те тачке гледишта повјерење грађана би требало да остане барем на истом нивоу, истакао је у интервјуу за "Глас Српске" вицегувернер Централне банке БиХ Љубиша Владушић.
Додао је да су све комерцијалне банке у БиХ ликвидне.
- Ми то знамо пратећи обавезну резерву. Дакле, цијело ово вријеме њихова ликвидност није била упитна - истакао је Владушић.
* ГЛAС: Какво је повјерење у банкарски сектор БиХ? Подижу ли грађани и предузећа своје депозите из банака?
ВЛAДУШИЋ: Може се рећи да су грађани БиХ задржали повјерење у банкарски сектор, што потврђује и чињеница да постепено враћају у банке депозите које су подигли током октобра. У сваком случају, финансијски, односно банкарски сектор у БиХ положио је први испит провјере повјерења. Наиме, грађани су, због глобалне кризе у свијету, током које су највеће банке пропадале и доживјеле губитке, а и због страха да се не понови прича са старом девизном штедњом, почели дизати штедне улоге.
Та њихова нервоза, међутим, била је присутна неколико дана, али је важно рећи да је ситуација била другачија од оне коју наши грађани памте. Сви депоненти су добили свој новац, свима су исплаћени њихови депозити. Истина, у прва два или три дана недостајало је координације у погледу снабдијевања готовином, али је касније све било нормално. Посљедњи подаци говоре да грађани враћају новац у банке. Њихово повјерење у банке је, можда у једном тренутку било пољуљано, али је у сваком случају и даље на високом нивоу.
Током октобра прошле године повучено је око 800 милиона КМ од укупног износа депозита, од чега је становништво повукло око 678 милиона КМ. У погледу рочности, око 270 милиона КМ је било уговором орочено, а 530 милиона КМ су били депозити по виђењу. Иначе, грађани у комерцијалним банкама у БиХ, до тада, држали су близу шест милијарди КМ депозита. Врло важна чињеница је да ниједна комерцијална банка није имала проблема са ликвидношћу, па су сви захтјеви грађана за исплатама испоштовани. Овај примјер је показао колико је банкарски сектор у БиХ био на здравим основама. Мјере које је предузела Централна банка Босне и Херцеговине знатно су подржале напоре комерцијалних банака. Већина комерцијалних банака је омогућила грађанима поврат новца у банке под истим условима какви су били и прије разрочења, чиме су наградиле грађане за њихово повјерење. Можемо рећи да су се током новембра прошле године депозити у комерцијалним банкама стабилизовали, а да су током децембра биљежили постепен раст.
* ГЛAС: Очекујете ли да ће повјерење грађана у банке расти или опадати у току ове године?
ВЛAДУШИЋ: Већина банака је у шеми осигурања депозита, што значи да гарантују за штедне улоге у износу до 20.000 КМ, што такође може бити један од разлога за јачање повјерења у банкарски сектор. Осим тога, пословање наших банака је знатно другачије од банака у земљама у којима су доживјеле слом. Наше банке се баве традиционалним банкарством, за њих је карактеристичан неризичан начин пословања, те да нису котиране на берзама, односно нису предмет спекулација на тржишту. Проблем може бити са пласманима, односно кредитима, али што се тиче саме сигурности новца, она није упитна.
* ГЛAС: Да ли је штедња грађана безбједна?
ВЛAДУШИЋ: Мислим да сам већ дао одговор, уз разлоге који гарантују штедњу грађана.
* ГЛAС: Какво је тренутно стање у банкарском сектору? Да ли се и код нас види утицај кризе?
ВЛAДУШИЋ: Мислим да је банкарски сектор БиХ у прошлој години остварио скромније резултате пословања, због утицаја свјетске финансијске кризе, али ћемо ипак сачекати званичне показатеље. Већ сам споменуо нервозу грађана током октобра, када су подизали депозите. Послије више година постепеног смањивања каматних стопа, током прошле године смо били свједоци благог повећања каматних стопа, што је такође посљедица кризе. Но, оне су повећале и каматну стопу на штедњу, како би осигурале додатна, прије свега, домаћа средства из којих би могле вршити пласмане.
Чињеница је да банке теже долазе до средстава на међународном тржишту, па је и у БиХ присутан проблем пласмана, односно чињеница да су услови за добијање кредита нешто строжији. ЦББиХ је већ неколико пута истицала да ће смањена кредитна активност додатно отежати рад привредницима и утицати на смањење економске активности, а самим тим и банкама ће бити ограничен број квалитетних клијената са којима ће моћи убудуће сарађивати. Кредитна активност није једина активност банака, па би банке требало да размотре интерне могућности за смањење трошкова у пословању, како би се надокнадило повећање трошкова узроковано поскупљењем капитала на свјетским тржиштима и избјегло пребацивање трошкова на клијенте, посебно привреду.
* ГЛAС: Да ли су надлежни на вријеме и правилно реаговали како би се спријечиле веће посљедице кризе на БиХ?
ВЛAДУШИЋ: Могу рећи за ЦББиХ да је на вријеме и адекватно реаговала, доносећи мјере којима је осигурала додатну ликвидност комерцијалних банака и самим тим олакшала њихово пословање. Ту је, наравно, што се тиче других институција и одлука Савјета министара БиХ о повећању износа осигураног депозита са 7.500 КМ на 20.000 КМ. Међутим, то је само један корак и мислим да би и даље требало радити на повећању износа осигураног депозита, како су то учиниле и земље у окружењу.
Недавно је Удружење банака БиХ предложило неколико мјера како би ефекти кризе на БиХ били ублажени. Неке од тих мјера, ипак, захтијевају да агенције за банкарство донесу одређене одлуке како би се те мјере могле и спровести. Чињеница је да је финансијска снага на ентитетима, тако да би и они требали, а колико знам нешто је и урађено, да направе одређене програме помоћи, прије свега у реалном сектору, гдје ће се импликације свјетске кризе у овој години посебно манифестовати.
* ГЛAС: Раније сте изјавили да је у БиХ све теже добити кредит, јер банке пооштравају услове кредитирања. Да ли се ситуација промијенила? Очекујете ли да ће кредити у овој години бити скупљи, а услови кредитирања оштрији или ће ситуација бити обрнута?
ВЛAДУШИЋ: Услови за добијање кредита су строжији, али не и за оне који уредно сервисирају своје обавезе, јер банке ће, у управљању ризицима, имати селективан приступ клијентима, па ће они који су уредни у отплаћивању својих обавеза према банкама моћи добијати кредите по, да кажем, повољнијим условима. Међутим, ако говоримо о грађанима, треба рећи да су грађани кредитно засићени, да је могуће да током године буде и оних који ће остати без посла, те да више неће у толиком броју бити оних који ће бити у позицији да подижу и отплаћују кредит, као до сада.
* ГЛAС: Шта ЦББиХ, а шта власти могу да ураде како би финансијски систем БиХ остао стабилан?
ВЛAДУШИЋ: ЦББиХ ће пратити ситуацију и предузимати мјере које јој, у оквиру њене надлежности, стоје на располагању. Међутим, институције у БиХ се, по глобалним и регионалним стандардима, сматрају слабим, а БиХ је међу посљедњим државама по транзицијским промјенама. Такође се очекује сложен оквир фискалног управљања огромном владом и смањење фискалне флексибилности коју прате велике потенцијалне обавезе, као и све већа спољна осјетљивост, прије свега због дефицита текућег рачуна. За банкарски сектор, који годинама остварује позитивне резултате, очекује се јачање капиталне основе, те докапитализација, али свјетска криза може знатно успорити ове процесе и утицати на смањење директних страних инвестиција, дознака из иностранства и кредита из иностранства. Из тог разлога ће комерцијалне банке посветити пажњу апсорбовању домаће штедње као кључном извору додатног капитала за даљу кредитну мултипликацију.
* ГЛAС: Како видите финансијско тржиште у 2009. години?
ВЛAДУШИЋ: Финансијско тржиште је плитко и неразвијено, па ће се тако наставити његова изложеност већој рањивости и шпекулативним ударима. Дакле, финансијски сектор БиХ не можемо посматрати у потпуности одвојено од глобалних дешавања, односно финансијских тржишта широм свијета, са једне стране и са друге стране од развијености институција и реалног сектора у БиХ. Посебне потешкоће у наредној години имаће реални сектор економије, а кретања ће сигурно имати највећи утицај на два макроекономска показатеља који су веома лоши у БиХ, незапосленост и спољнотрговински дефицит. И на крају, не мање важно, реално је очекивати повећање постојећег социјалног притиска. Коначно, можемо закључити, колико год финансијски сектор у БиХ, посебно банкарски сектор, био на здравим основама, ликвидан и на крају крајева позитиван примјер у БиХ, његово функционисање у 2009. години увелико ће зависити од других кретања у земљи и окружењу.
Инфлација
* ГЛAС: Могу ли грађани да очекују већу инфлацију током ове године?
ВЛAДУШИЋ: Инфлација је у знатном слабљењу у посљедња три мјесеца, усљед глобалног пада цијена, углавном енергената. На инфлацију у БиХ утичу спољни фактори, као што су инфлаторна кретања у ЕУ и збивања на свјетском тржишту, јер с једне стране је модел валутног одбора којим се везује наша валута за евро, а с друге стране је бх. економија, која је још у транзицији и увозно је оријентисана. БиХ, као мала земља, нема моћ да заустави напријед наведене негативне утицаје. Уколико се негативни утицаји додатно стварају унутар БиХ, било кроз одређене мјере фискалне политике или одређене политичке кризе, инфлација може бити и већа него инфлација у ЕУ, дакле и већа од очекиване, као што се то десило у прошлој години. Процјене говоре да би инфлација у овој години могла износити око 5,5 одсто.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.