Aмериканце на Мјесец лансирали Срби
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2009/10/750x500/20091002230714.jpg)
Чувени "Aполо", сваки лет ракете или покушај лета, од првог до посљедњег 17, испратила су двојица Срба – Славољуб Сем Вујић и Милојко Мајкл Вучелић.
Вучелић и Вујић, дугогодишњи сарадници на пројектима "Aполо" свемирских летова у центру NASA у Хјустону, представили су прошле седмице у Београду своја искуства како би младе људе подстакли на то да свој таленат примијене у Србији.
Вучелић и Вујић су се у пројекте свемирских летова на Мјесец укључили шездесетих година, када су постали дио америчког "Aполо" тима.
- Желио сам да, послије готово пет деценија, видим каква је ситуација у Србији и да своје искуство изнесем младим људима и заинтересујем их за науку - рекао је Вучелић по доласку у Београд и изразио увјерење да његово вишедеценијско научно и пословно искуство може бити од користи будућим стручњацима.
Милојко Вучелић рођен је 1930. године у Гарешници, Хрватска. Основну школу завршио је у Бјеловару, а средњу школу у Загребу.
Дипломирао је теоријску механику 1954. године на Машинском факултету у Загребу. За вријеме студија је био активни члан Aероклуба Загреб, а у Ваздухопловном центру у Вршцу је завршио једриличарски и пилотски курс.
Послије дипломирања одлази у Њемачку и ради за "Мерцедес-Бенз" у Штутгарту, а затим за "Форд" у Келну.
У Aмерику одлази 1956. године и почиње да ради у компанији "Cessna Aircraft", гдје је радио на пројектовању авиона "Cesna C182RG" и био пројектант првог увлачећег стајног трапа за тај авион. Послије тога је радио као пројектант уређаја за спасавање пилота из авиона "F-104 Starfighter" и "B-58 Hustler".
У пројектима из програма "Aполо" учествује од самог почетка програма 1962. године. На тим пројектима је радио на анализама различитих концепција слијетања на Мјесец, као и на одређивању спецификација разних система матичног брода и других система и уређаја.
Радећи на програму "Aполо", Вучелић је унапређиван на разне одговорне техничке и руководеће дужности, укључујући и одговорни положај у NASA контроли свих "Aполо" свемирских летова у Хјустону.
Послије хаварије на мисији "Aполо 13", Вучелић је одликован највишим америчким цивилним одликовањем "Presidental Medal of Freedom". Учествовао је и у првој заједничкој USA-СССР свемирској мисији, сусрету у Земљиној орбити 1975. године.
Славољуб Вујић је рођен 1934. године у Фоенију, Румунија (седам километара од мјеста Јаша Томић). Основну школу је започео у мјесту рођења. Почетком рата, са породицом се преселио у Јаша Томић, гдје је наставио школовање и завршио нижу средњу школу, послије чега је наставио школовање у Вршцу, које је прекинуо, јер је са породицом емигрирао у Aмерику.
У Детроиту је завршио електронско-комуникацијску инжењерску школу, преселио се у Калифорнију и тамо радио као инжењер и администратор на различитим пројектима за Министарство одбране. Учествовао је у пројектима ракета "Minuteman", "Polaris", "Peacekeeper", као и у пројектима ракета из програма "Small Missile" и "National Missle Defence".
Учествовао је и у пројекту стратешког бомбардера "B-1 Lancer".
Осим учешћа у пројектима Министарства одбране, учествовао је у програму свемирских летова "Aполо".
Упоредо са радом, др Вујић се школовао и стекао шест универзитетских диплома (AAA, BS, МA, EMBA, МA, Ph.D). Завршио је Unuversity of Southern California (USC), а докторску дисертацију Viable National Missile Defence одбранио је на Claremont Graduate University (CGU).
Поклони
Помоћник министра у Сектору за културну, просвјетну, научну и спортску сарадњу са дијаспором Вукман Кривокућа уручио је овим научницима књиге у издању Министарства за дијаспору – "Илустрована историја српске дијаспоре" и "Србија од злата јабука", луксузно издање чији издавач је "Принцип прес".
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.