Увоз пише коначне цијене на рафовима
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2022/11/750x500/20221108222206_442294.jpg)
БАЊАЛУКА - Ограничавање цијена робе широке потрошње много би значило грађанима Српске, посебно оним са ниским примањима. Међутим, колико ће ту мјеру бити могуће примијенити под знаком је питања, с обзиром на то да домаће тржиште зависи од увоза, поручили су економисти, привредници и представници потрошача.
Српски члан Предсједништва БиХ Милорад Додик најавио је да ће идуће године дио цијена робе широке потрошње бити ограничен, док ће неки од производа бити и јефтинији.
- Српска има довољно хране, а дијелом смо наслоњени на Србију и захвалан сам властима ове земље што нас подржавају - рекао је Додик.
Економисти истичу да је основна функција органа власти да свим средствима помогне онима који плаћају порезе - односно грађанима.
- Треба похвалити покушај и идеју о ограничавању цијена поједине робе. Можда ћемо успјети у томе да на неки начин цијене стабилизујемо и да их смањимо. Скептичан сам када је ријеч о том питању, јер смо земља која зависи од увоза - казао је “Гласу” економиста Александар Љубоја.
Додао је да је Србија велики произвођач потрошних добара у прехрани те дијелом у енергетици и фармацији и да тиме има капацитет да обузда цијене.
- Међутим, када то гледамо из угла РС и БиХ, ситуација је другачија. Наши ресурси су ограничени и увозно смо оријентисана земља. Највећи проблем су енергенти, чију цијену кретања нико не може да предвиди, чак ни кристална кугла, а камоли какав економиста и то је питање апетита великих англосаксонских компанија - навео је Љубоја.
На питање ако се нешто могло урадити када је ријеч о ограничавању цијена појединих производа зашто то није урађено до сада Љубоја одговара да је тешко процијенити да ли се могло ишта урадити, јер зависимо од увоза.
- Била је и суша, не само код нас, него у читавом свијету. Цијене хране расту, производња опада, имамо велике геостратешке поремећаје. Сада већ имамо неке контуре правила понашања. Видјећемо шта ће бити у наредном периоду и да ли ће најављене мјере бити могуће реализовати - казао је Љубоја и поручио да је свака помоћ у неизвјесним временима и високе инфлације грађанима добродошла, поготово оним са ниским примањима.
Са његовим ставом слажу се и у Привредној комори РС, гдје наводе да Српска зависи од увози те самим тим и од цијена које се формирају на глобалном тржишту.
- Због тога тешко можемо да утичемо на коначну цијену. Потребна су нам додатна и системска рјешења да подстакнемо што више домаћу производњу и видимо које су нам могућности и шта је оно за шта постоје одређени капацитети које можемо да ангажујемо да бисмо подигли ниво производње, како са стране квалитета тако и количински. На тај начин могли бисмо да утичемо и на коначну цијену стратешких производа као што су хљебна жита, месо и млијеко - рекао је “Гласу” портпарол Привредне коморе РС Владимир Благојевић.
Представници потрошача сматрају да је требало још раније ограничити цијене.
- Међутим, ниједна влада не жели да се одрекне новца који је добила на основу ПДВ-а. Имамо много више новца у буџетима, а то колико грађани имају да преживе никога није брига - рекла је извршна директорица Удружења за заштиту потрошача “Дон” из Приједора Муриса Марић.
Подвукла је да се окаснило са тим мјерама, јер и најновије најаве иду у правцу даљег повећања цијена струје, брашна, што ће за собом повући и поскупљење хљеба и свих других пекарских производа.
- Закаснило се са мјерама, али боље икад него никад. То ће, ако наравно заживи, добро доћи многима, поготово оним који јако тешко живе - закључила је Марићева.
Аграрни буџет
Аграрни буџет за идућу годину у Српској знатно је увећан и износи 180 милиона марака. Улагање у аграр требало би да повећа и производњу домаћих пољопривредних производа. Међутим, упућени тврде да резултати тих улагања не могу бити видљиви у краћем периоду.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.