Како БиХ котира на глобалној мапи цијена енергената: Имамо јефтину струју, а скупо је плаћамо
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2023/02/750x500/20230220224905_457137.jpg)
САРАЈЕВО - БиХ је током прошле године била међу земљама које имају најјефтинију струју у свијету, по цијенама горива се нашла негдје испод златне средине, док је по просјечној плати готово на самом европском дну.
Према подацима које су недавно објавили поједини специјализовани портали који се баве кретањем вриједности енергената, а упоређујући цијене електричне енергије и нафтних деривата у 100 земаља у свијету, БиХ се нашла на 99. мјесту ове листе по висини цијене електричне енергије, а када је у питању гориво - на 61.
Када се подвуче црта, одмах је видљиво да највећу цијену струје међу анализираним земљама имају домаћинства у Европи. У Данској, Њемачкој и Белгији су чак двоструко више од оних у Француској и Грчкој. Оне су за два или три пута више од глобалног просјека који се креће око 0,12 евра по једном киловат-сату, што је, како су навели аутори ове студије, резултат рата у Украјини, покиданих ланаца снабдијевања и инфлације.
Према овим подацима, најскупљу струју током прошле године плаћали су грађани Данске - око 0,43 евра по једном киловат-сату, што је пет пута више него у БиХ. Одмах иза њих су, за пар фенинга мање, Нијемци и Белгијанци. Аустријанци за један киловат плаћају 0,29, Италијани 0,27 евра, док је она у Финској, Јапану и Луксембургу око 0,20 евра. У Словенији је 0,17, у Хрватској 0,12 евра по једном киловат-сату.
Како објашњавају стручњаци, оно што је битно овдје нагласити јесте да су оволике разлике у цијенама дијелом резултат и начина на који се производи електрична енергија, јер је она у случајевима вјетро и соларних електрана далеко скупља од оне која се произведе у хидроелектранама.
За разлику од поменутих земаља, БиХ има далеко повољнију цијену електричне енергије, која је чак за 30 одсто нижа и од поменутог глобалног просјека и износи око 0,08 евра, а друштво јој на овом списку праве Мађарска, Бјелорусија, Србија, Јужна Кореја и Мексико. Оно што је интересантно јесте да јефтинију струју од БиХ имају једино грађани Демократске Републике Конго.
Нешто мало другачија ситуација је у случају цијена горива на бензинским пумпама. И у овом случају, ма како то чудно звучало, БиХ повољно котира у односу на остатак свијета. У овом случају најскупље гориво плаћају становници Хонгконга - 2,74 евра по једном литру, дупло више него у БиХ.
Са просјечних 11,10 долара по галону (3,78 литара) домаћинства у Хонгконгу плаћају највише за бензин на свијету. Слиједе скандинавске земље, Исланд, Норвешка, Данска и Финска у којима се гориво у просјеку плаћа од 1,90 до 2,1 евра. Нешто нижа цијена, за десетак фенинга, је у Њемачкој, Аустрији и Шпанији, а БиХ има повољнију цијену горива и од Словачке, Чешке, Италије, Мађарске и Француске. У преводу, БиХ од поменутих земаља има јефтиније гориво у распону од 0,10 до једне конвертибилне марке.
Онда слиједи група земаља које имају приближно исте ције горива као и БиХ, а ту су, прије свега, Србија, Лаос, Монголија, Сјеверна Македонија, Чиле, Пољска, Канада, Словенија, Перу и Бугарска.
И на крају, државе у којима грађани плаћају најнижу цијену на бензинским пумпама јесу Бангладеш, Камбоџа, Индија, Кина, Куба, Танзанија и Мексико, гдје се оне крећу око 1,2 евра по једном литру, односно гориво је 30 и више фенинга јефтиније него у БиХ.
Судећи према овим подацима, у БиХ би због ове “јефтиноће” требало да се добро живи и теку “мед и млијеко”, али уколико се анализира стандард грађана, односно просјечне плате код нас и у земљама у свијету, онда ова прича добија сасвим другу димензију, те произлази да, у ствари, грађани БиХ и те како скупо плаћају и струју и гориво.
Примјера ради, просјечна плата у Данској износи око 5.900 евра, односно десет пута више него у БиХ (585 евра). Ако то упоредимо са цијеном струје, онда се након просте рачунице може видјети да и поред тога што грађани ове скандинавске државе имају пет скупљу струју од оне у БиХ, они за своју плату могу “купити” дупло више струје.
Слична ситуација је и код горива иако је оно у Данској скупље од нашег за око 0,60 евра. Данци за своју плату могу купити чак 2.950 литара горива, односно седам пута више од грађана БиХ (410 литара).
Када су у питању Нијемци, који такође струју плаћају пет пута скупље од грађана БиХ, они са просјечном платом, која износи око 3.700 евра, могу купити 50 одсто више струје и пет пута већу количину горива, око 2.200 литара.
Ако направимо регионални пресјек, на примјерима Хрватске и Словеније, и из њега можемо закључити да грађани БиХ имају, у ствари, скупу струју и гориво у односу на плату коју примају. Словенци тако, и поред тога што имају дупло скупљу струју у односу на БиХ, са својом платом могу купити и дупло више електричне енергије и четири пута више горива (1.690 литара). Слична ситуација је и са Хрватском у којој грађани са својом примањима могу набавити 948 литара горива.
Ако за примјер узмемо двије чланице Европске уније које са најслабије рангиране унутар ове заједнице, Бугарску и Румунију, БиХ је и у односу на њих, у ствари, у неповољнијем положају. Иако имају скупљу струју, Бугари и Румуни, баш као и у претходним случајевима, за ове двије ставке издвајају далеко мање новца од своје плате. Примјера ради, Румуни и поред тога што имају за 10 фенинга скупљу струју, за своју плату могу купити исту количину електричне енергије као и грађани БиХ. Слична ситуација је и у случају Бугарске.
Грујић: Проблем лежи у привреди
Према ријечима економског аналитичара Милоша Грујића, није га зачудила ова рачуница, да и поред тога што БиХ у односу друге земље има далеко јефтинију струју, грађани је, с обзиром на висину личних примања, у ствари веома скупо плаћају.
- Ако се погледају ове цијене, на прву се заиста може закључити да би се овдје требало добро живјети, али ниска продуктивност, БДП, велика незапосленост и ниска примања, која су далеко мања од европских, нажалост, довели су нас у ову позицију, да то и није баш тако у стварном животу. Ово показује и да је наша привреда, као носилац економског раста и “регулатор” плата, доста неразвијена, што, уосталом, показује и то што добар дио електричне енергије извозимо. Да је другачије, и плате би биле веће, па самим тим би и струја уистину била јефтина - каже Грујић за “Глас Српске”.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.