Холандија тражи суспензију безвизног режима за Србију
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2022/12/750x500/20221212110805_447018.jpg)
Представнички дом Холандије усвојио је резолуцију којом позива своју владу да се у Бриселу залаже за привремену суспензију безвизног режима за Србију.
Приједлог је поднијет јер се Србија, како истичу, не усклађује са визном и спољном политиком ЕУ.
Приједлог је имао подршку и посланика владајуће коалиције и посланика опозиције, преноси раша тудеј Балкан. иј
Захтјев су поднели посланици двије највеће странке владајуће коалиције, Јеорен ван Вијнгарден из Народне странке за слободу и демократију и Сјорд Сјордсма из Демократа 66. Међутим, приједлог је покренуо представник опозиције.
Холандски посланик Јеорен ван Вајнгарден је на Твитеру подјелио да је његов приједлог добио подршку Представничког дома холандског парламента.
"Представнички дом подржава наш предлог за строжи приступ Србији ако предсједник Вучић не подржи санкције Русији. Прекид процеса придруживања Србије ЕУ могао би да буде опција. Нећемо оклијевати да га искористимо", рекао је Ван Вијнгарден.
Дан прије покретања резолуције у парламенту, државни секретар за правосуђе и безбједност Ерик ван дер Бург одговарао је на посланичка питања Ван Вијнгардена о повећаној миграцији кроз Србију. Он је рекао да влада "дијели забринутост европског комесара Јохансона због повећаног протока кроз Србију и види потребу да се супротстави протоку кроз Западни Балкан", али и да поздравља кораке које је Србија предузела у погледу усклађивања са визном политиком ЕУ и да ће наставити пратити развој ситуације и вршити притисак ако је потребно.
У институционалном систему Холандије, Парламент има мандат да даје смјернице Влади за вођење спољне политике. На примјер, када је Холандија блокирала отварање преговора са Албанијом, иницијатива је потекла из парламента.
Резолуција холандског парламента позива на суспензију безвизног режима за Србију путем механизма за хитно кочење најкасније до марта 2023. године, како се наводи "с обзиром да Србија све више подрива спољну политику ЕУ због добронамерног односа према Русији и непоштовање санкција ЕУ, али и неусклађеност визног режима, због чега је током 2022. велики број ирегуларних миграната прешао у ЕУ из Србије".
Према Уговору из Лисабона, у Европској унији постоје двије врсте ове процедуре. Један који се односи на Заједничку спољну и безбједносну политику и други који се примењује у другим областима, попут сарадње у борби против криминала и социјалне сигурности.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.