Историчар холокауста Гидеон Грајф: Степинац не заслужује спомен-плочу у Јерусалиму
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2019/10/750x500/20191002103913_293873.jpg)
Јерусалим - Историчар холокауста професор Гидеон Грајф позвао је папу Фрању, предсједника Израела Рувена Ривлина и израелског премијера Бењамина Нетанијахуа да издају налоге за уклањање спомен-плоче хрватском кардиналу Алојзију Степинцу, која је постављена у Старом граду у Јерусалиму , јављају израелски медији.
Он је плочу назвао провокативном и сматра да је због улоге у Другом свјетском рату не заслужује и да је она покушај да се Степинац представи као племенита особа, иако кардинал то није био.
Грајф, чије је истраживање о Аушвицу било основа за филм “Шаулов син”, који је награђен “Оскаром”, сматра да је постављање плоче Степинцу агресиван поступак, којим се свијет тјера да мисли да је “зликовац особа доброг срца”.
Историчар је познат и по истраживању о логору у Јасеновцу, које је забиљежио у његовој књизи “Јасеновац: Аушвиц Балкана”, која је објављена 2018. године. У тој књизи Грајф истражује убилачки апарат који је успоставила Независна држава Хрватска у Јасеновцу, а који је посједовао 57 различитих механизама за истребљење.
Израелски медиј подсјећа да је кардинал Степинац контроверзна личност у историји Балкана, због тога што је подржавао фашистички усташки режим у НДХ током Другог свјетског рата, који је извршио геноцид над Србима, Јеврејима и Ромима.
Плоча је постављена у Аустријском преноћишту, самопроглашеном преноћишту за хришћанске ходочаснике у Јерусалиму, које је отворено у Старом граду 1863. године.
Поменуто црквено здање изграђено је уз помоћ католичких власти широм тадашњег Аустроугарског царства, у чијем саставу су биле данашња Аустрија, Мађарска и Хрватска.
Сјећање на ходочашће 1937.
Спомен-плочу, која је написана на латинском језику, поставили су такозвани Витезови Светог гроба, а постављена је у знак сјећања на ходочашће Степинца у Свету земљу 1937. године, двије године прије почетка Другог свјетског рата.
Ходочашће Степинца и његов боравак у Аустријском преноћишту дио су историје овог здања.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.