Крпељи вребају из траве и са грана
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2017/04/750x500/20170413102144_234325.jpg)
Бањалука - Крпељи и други инсекти могу да покваре љубитељима природе боравак и уживање у лијепом времену на отвореном.
У Дому здравља кажу да је посљедњих дана повећан број пацијената са угризима поменутих инсеката и објашњавају да је нарочито ризичан боравак на ливадама међу ниским растињем и у шумама. Због тога љекари позивају на опрез, јер ови инсекти могу да пренесу опасне болести.
Медицинари упозоравају на то да се крпељи код људи најчешће "угнијезде" на прегибима, власишту и знојем подложнијим влажнијим дијеловима тијела.
- Болести код човјека наступају ако их угризе заражени крпељ, који слином преноси узрочнике болести на човјека, али и гњечењем овог инсекта преко оштећене коже. Уједом крпеља се најчешће преносе болести животиња, а то су лајмска болест, еритема, мигранс, крпељни менингоенцефалитис, туларемија, бабезиоза и друге - рекла је шеф Одјељења породичне медицине, примаријус доктор Зора Кременовић.
Додала је да је већина уједа ових напасти безопасна, али да је обавезно јављање љекару, уколико се појаве симптоми болести.
- Угриз крпеља не значи одмах и појаву болести. На мјесту уједа обично се јавља црвенило, свраб и блажи оток, који могу потрајати неколико дана. Ако се након тог периода појаве симптоми попут температуре, болова у мишићима и зглобовима, главобоља, мучнина и појава осипа, обавезно је јављање доктору - казала је Кременовићева.
Истакла је да је код уједа ових инсеката најважније њихово правилно уклањање.
- Крпељ се вади помоћу пинцете, којом се захвати горњи дио трупа, што ближе кожи и лагано изуче. Ако се деси да дио крпеља остане у кожи, нема разлога за већу забринутост. Остаци се могу уклонити касније. Уколико неко није сигуран како да се ријеши ове напасти, може се за вађење обратити љекару - објаснила је Кременовићева.
Мјештанка Куљана Драгана Ристић каже да је посљедњих дана доста времена проводила у природи.
- Обично предвече идем у шетњу, а често боравим и на ливадама и у шуми. Имала сам један угриз крпеља овог прољећа, али сам га извадила помоћу пинцете. Послије тога сам дезинфиковала површину коже алкохолом - рекла је Ристићева.
Крпељи нападају и животиње, посебно псе, па ветеринари упозоравају да угризи за животиње могу бити кобни. Ако није третиран препаратом или нема огрлицу против крпеља и инсеката, пса након боравка у природи обавезно треба прегледати. Уколико се уочи крпељ, треба га правилно одстранити, а потом пратити понашање животиње, у случају да је заражена неком од болести због уједа.
Системско запрашивање зелених површина најбоља је борба против малих напасти.
Превенција
У Дому здравља поручују да је најбоља превенција болести које преносе крпељи избјегавање подручја богатих овим инсектима.
- Између осталог, препоручује се ношење одјеће дугих рукава и ногавица, које треба уметнути у чарапе или чизме. Не треба носити вунене одјевне предмете, јер се за њих лакше прилијепи крпељ. Могу се користи и препарати против ових напасти у облику спреја или течности - казала Кременовићева.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.