Ријека читалаца за рођендан Народнe библиотекe Филип Вишњић у Бијељини
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2017/11/750x500/20171111162209_249679.jpg)
Бијељина - Народна библиотека "Филип Вишњић" у Бијељини поводом обиљежавања 85 година постојања одобрила је попуст за све који желе да постану њени чланови.
Према ријечима директора библиотеке Јована Цвјетковића ово је мали знак пажње према љубитељима књиге.
- Годишња чланарина за упис, по рођенданској цијени је три марке. Основци могу да добију чланску карту за само једну марку - рекао је Цвјетковић, додавши да је само током првих сат времена учлањено 300 нових чланова.
Он је истакао да је ријеч о традиционалној акцији бијељинске библиотеке током које је прошле године за само један дан уписано 4.200 чланова, што је био рекорд.
- Можемо се похвалити све већим бројем читалаца. Прошле године имали смо уписаних 8.000, а задовољни смо и чињеницом да имамо званично највише чланова у Републици Српској и БиХ - рекао је Цвјетковић.
У Бијељини је 1932. године свечано је отворена градска књижница и библиотека која се до 1982. године налазила у згради општине.
Библиотеку су основали ентузијасти различитих занимања: др Војислав Кецмановић љекар, др Јоаким Перендија ветеринар, Никола Мачкић професор и Михајло Богдановић студент.
Прије оснивања библиотеке, 1919. године основано је Друштво за народно просвјећивање и чување народног здравља чији је рад убрзо усмјерен на оснивање књижне мреже у бијељинском срезу. Израђен је правилник Друштва, а затим се приступило прикупљању књига. Један дио књига је купило Друштво из својих средстава, а други је добијен на поклон.
Културно-просвјетни рад новоосноване Библиотеке био је веома разгранат. Он се огледао у обиљежавању значајних годишњица, организовању културних вечери, приказивању поучних филмова, одржавању аналфабетских предавања, као и других видова дјелатности.
Од 1952. године Библиотека добија име Градска народна библиотека "Филип Вишњић". Нова зграда Библиотека, једна је од ријетких намјенски грађених за библиотеку, а саграђена је 1982. године.
Дефинисана је као матична библиотека за подручје општина: Бијељина, Угљевик и Лопаре, а у свом саставу има: двије народне библиотеке, 25 школских, двије факултетске и двије универзитетске библиотеке.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.