Објављене двије врсне књиге о седмој умјетности
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2024/08/750x500/20240827114620_538942.jpg)
БЕОГРАД - Издавачка кућа "Ред бокс" објавила је двије антологијске књиге везане за филмску умјетност "Онај који има љубав у стомаку" Рајнера Вернера Фасбиндера и "Акција -Случај Стевица Марковић" Анджеја Жулавског.
У питању су два несвакидашња издања у вези са седмом умјетношћу кроз Фасбиндерову књигу есеја и кроз публицистичко издање сценарија, који је Анджеј Жулавски писао за свој никад снимљени филм о афери "Марковић-Делон".
Фасбиндерови есеји праћени обимним поговором Милана Прибишића, уз бројне интервјуе које је давао током живота, најдиректнији су дискурзивни увид у контроверзну личност, умјетнички гениј и дјечачку анархичну радозналост једног од најзначајнијих умјетника двадесетог вијека.
- Фасбиндерови есеји, критике и кратке забелешке од којих су неки окупљени у овом зборнику, драгоцени су зачин за све, како критичаре тако и љубитеље Фасбиндеровог позоришног и филмског опуса, у потрази за материјалом који ће приближити и појаснити овог лудог момка (западно) немачке уметничке сцене. Ови есеји су, уз бројне интервјуе које је давао током живота, најдиректнији дискурзивни увид у контроверзну личност, уметнички гениј и дечачку анархичну радозналост једног од најзначајнијих уметника Немачке двадесетог века. Језик којим пише ове текстове је директан, говорни језик који се користи у разговору с пријатељима или колегама. То је језик који нам омогућава да непосредно комуницирамо са Фасбиндеровим схватањем филмова и њихових редитеља, политичких и друштвених проблема, те личних опсесија - написао је Прибишић.
Рајнер Вернер Фасбиндер (1945-1982) био је њемачки аутор филмова, позоришних текстова и представа, поезије и прозе и бројних есеја и интервјуа које је давао новинарима из различитих медија као извор за своју бриљантну умјетничку и интелектуалну аутобиографију. Фасбиндер је снимио више од четрдесет дугометражних филмова између 1969 и 1982. године и написао седамнаест позоришних комада међу којима су оригиналне драме, његове адаптације позоришних класика попут Софокла, Голдонија и Гетеа, затим радио-драме, бројна редитељска и глумачка остварења на позоришним сценама Западне Њемачке, збирке младалачке поезије и прозе, као и зборник есеја и критика, јер је рад био његова омиљена дрога.
Са друге стране, сценарио Анджеја Жулавског инспирисан убиством Стевице Марковића у једној од најчувенијих афера у Француској крајем шездесетих, назван "Акција", никада није стигао пред камере. Ипак, Жулавски је касније снимио филм о љубавном троуглу који се одиграва у свијету кинематографије, са криминалним и политичким посљедицама "Јавна жена" (1984). Такође, међу насловима које потписује Жулавски, један други се још више ослања на случај "Марковић" и то његов деби на француском језику "Важно је вољети" (1975). Филм говори о фотографу који позајмљује новац од гангстера да би финансирао на пропаст осуђену поставку "Ричарда 3", гдје главну улогу треба да игра порно-глумица у коју је заљубљен. Фотограф познаје гангстере зато што га унајмљују да прави порнографске фотографије, али и да иза шпијун-огледала фотографише учеснике оргија, што ће потом послужити за уцјену. Жулавски је тврдио да је познавао Марковића, а помиње и њега и скандал у свом аутобиографском роману из 1992. године, "У очима тигра". Оригинални сценарио тренутно се налази у француској кинотеци и објављен је једино у Србији.
Анджеј Жулавски (1940-2016) био је пољски филмски редитељ и писац, који је своју каријеру започео шездесетих као асистент Анджеја Вајде. Дебитовао је 1971. са филмом "Трећи дио ноћи". Његов други играни филм "Ђаво" (1972), био је забрањен у комунистичкој Пољској и бункерисан петнаест година. Најпознатији филм Жулавског је "Опсједнутост" (1981) за који је главна глумица Изабел Ађани добила француског "Цезара".
Издавач
Кућа "Ред бокс" је раније на тему филма и филмологије објавила бројне и квалитетне наслове писане од стране врхунских аутора.
У питању је читава серија врсних књига "Разговори: Ное, Жулавски, Кроненберг, Фасбиндер, Ходоровски, Балабанов", "Логика слика" Вима Вендерса, "Текстови не о филму" Виктора Шкловског, "Делон" Зинаиде Пронченке, "Хофманијана" Андреја Тарковског, "О глуми без глуме" Богдана Диклића (треће, измијењено и допуњено издање).
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.