У Млаки обиљежено 78 година од продора јесеновачких логораша
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2023/04/750x500/20230422115950_466500.jpg)
У Млаки код Јасеновца обиљежено је 78 година од продора јасеновачких логораша.
У Храму светог пророка Илије у Млаки код Јасеновца служен је помен.
Обиљежавању је присуствовао потпредсједник Народне скупштине Републике Српске Петко Ранкић.
Концентрациони логор Јасеновац био је највећи логор смрти у тадашњој НДХ на простору окупиране Југославије за вријеме Другог свјетског рата.
Формиран је у августу 1941. године, а осмислио га је један од највећих ратних злочинаца тог доба Макс Лубурић, који био и први командант логора.
Систем логора смрти НДХ обухватао је око 80 логора, а Доња Градина је била највеће стратиште у систему концентрационих логора Јасеновац,преноси РТРС.
Усташе су у априлу 1945. године почеле коначну ликвидацију логора, што је подразумијевало да се убију сви преостали логораши, уништи логорска архива и да се објекти логора спале и униште до темеља.
Предсједник Социјалистичке партије Српске Горан Селак присустовао је данас у Млаки код Јасеновца обиљежавању 78 година од пробоја јасеновачких логораша и истакао да многе гробнице у мочварној равници подсјећају на страхоте које је српски народ овдје доживио.
Селак је са оцем и сином у цркви светог Илије у селу Млака присуствовао литургији и парастосу за страдале Србе и небројену дјецу, које су убиле усташе у овом мјесту које је било дио злогласног логора смрти Јасеновац током Другог свјетског рата.
"Многе гробнице у мочварној равници, у којима и данас почивају наши преци, подсјећају на страхоте које је наш народ овдје доживио", написао је Селак на друштвеним мрежема.
Он је навео да су у систему логора смрти Јасеновац, који је површински био шест пута већи од Аушвица, убијени и многи његови преци.
"Дужни смо да чувамо сјећање на страдале и да се молимо за њихове мученичке душе. Слава им", написао је Селак.
У објави Селак је написао и имена својих предака који су страдали од усташке руке у логору смрти Јасеновац.
Према подацима Спомен-подручја Доња Градина, на дан пробоја у логору Јасеновац је било 1.073 логораша, од којих је 600 кренуло у пробој, а преживјело је 90.
За вођу пробоја је изабран Анте Бакотић, који је дао знак за почетак устанка 22. априла 1945. године у 9.50 часова.
Наоружани циглама и даскама, логораши су навалили на врата зграде, а бункер поред капије успио је онеспособити Миле Ристић пушкомитраљезом отетим од усташе, чиме је омогућио логорашима да изађу изван логорских зидина.
Професор Гидеон Грајф, историчар специјализован за Холокауст, наводи да је Јасеновац био далеко бруталнији од Аушвица, гдје су у процесу "прочишћења хрватске нације" српска дјеца убијана заједно са одраслима.
Према подацима Спомен-подручја Доња Градина, у Јасеновцу је током Другог свјетског рата страдало 700.000 жртава усташког злочина, међу којима је живот изгубило 500.000 Срба, 40.000 Рома, 33.000 Јевреја, 127.000 антифашиста. У Јасеновцу је страдало 20.000 дјеце.
Кнежевић присуствовао молитвеном сјећању и Млаки
Предсједник Демократске народне партије Милан Кнежевић најавио је да ће покренути иницијативу да Подгорица добије Улицу јасеновачких жртава.
Кнежевић је данас у Млаки присуствовао молитвеном сјећању и литургији у храму Светог пророка Илије поводом 78 година од пробоја јасеновачких логораша из злогласног логора.
Лидер ДНП-а је положио вијенац у спомен-комлексу у Јасеновцу и том приликом истакао да су сви дужни да чувају културу сјећања на геноцид који се догодио над српским народом у Другом свјетском рату, посебно у овом концентрационом логору, у којем је страдало више од 700.000 Срба, Јевреја и Рома.
Кнежевић је рекао да ће покренути иницијативу да у Подгорици једна улица добије име Улица јасеновачких жртава, јер се на такав начин, кроз незаборав, може спријечити да се таква страдања више никада не понове, саопштено је из ДНП-а.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.