На посао иду 5.443 пензионера
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2022/09/750x500/20220926230906_435826.jpg)
БАЊАЛУКА - Мањак радника на домаћем тржишту рада, али и потреба за додатним примањима приморали су бројне пензионере у Српској да раде, о чему свједочи податак да је само у првих шест мјесеци ове године радни ангажман имало њих 5.443, што је за 616 више у односу на крај прошле године.
Вишегодишњи масовни одлазак домаћег радно способног становништва у западне земље и недостатак кадра са специфичним занимањима оставили су упражњене позиције на тржишту рада, због чега многи послодавци приликом запошљавања често посежу за ангажманом пензионисаних лица.
Видљиво је то из евиденције Фонда за пензијско и инвалидско осигурање (ПИО) РС према којој је прије пет година, тачније 2018. године, у Српској било запослено 3.077 корисника старосне и инвалидске пензије, а на крају јуна ове године 2.366 више.
- Број корисника права на пензију који истовремено имају и статус осигураника има тенденцију благог раста, а то се односи и на број пријава на осигурање који је у првој половини ове године достигао 6.334. Број пријава је већи у односу на број запослених пензионера јер једно лице може бити пријављено на осигурање по више основа - рекли су у фонду.
Наводе да пензионери радни вијек најчешће продужују у акционарским друштвима и то из дјелатности грађевинарства, саобраћаја, прехрамбене индустрије, телекомуникација, рударства и слично, гдје су им неопходни стручњаци са одговарајућом лиценцом. Додају да, упркос позним годинама, корисници пензија често раде и у области здравства, високог образовања, адвокатури, затим у државним органима, фондовима, пољопривредним газдинствима, заједницама етажних власника и слично.
- Трећина пријава односи се на пуно радно вријеме од осам часова, 233 на четири сата, а око 100 на два сата. Највећи број пријава, око 3.900, није изражен по броју сати, већ по основу накнаде за привремене или повремене послове, накнаде по уговору о дјелу, чланству у органима управљања - навели су у фонду и појаснили да корисник самосталне пензије, било старосне или инвалидске, може стећи статус осигураника без сметњи у погледу обуставе исплата, док се кориснику породичне пензије који стекне статус осигураника исплата обуставља у периоду радног ангажмана.
Предсједник Удружења пензионера РС Ратко Трифуновић каже да ова популација радни вијек продужава из бројних разлога.
- Познајем појединце који су се запослили као ноћни чувари јер им је мала пензија, а има и случајева гдје су људи радили у фирмама и када су навршили 40 година радног стажа и отишли у пензију, послодавац их је задржао јер ем су били добри радници, ем су стручњаци специфичних занимања, чијег кадра мањка на тржишту рада - прича Трифуновић.
Број пензионера, који зарађују мимо пензије, далеко је већи од званичне статистике јер многи надниче без пријава, нарочито у пољопривреди, гдје постоји велика потреба за радном снагом.
- Више од педесет одсто радника које ангажујемо у пољу су пензионери. Долазе да раде, прије свега, јер су дио генерације која је навикла да ради, а многима треба и додатни новац да закрпе рупе у кућном буџету. Раде углавном лакше физичке послове као што су паковање кромпира, лука, сјеча купуса. Имам једног трактористу од 86 година којег редовно ангажујем - прича предсједник Удружења повртара РС Бране Мастало.
Обавезе послодавца
У Фонду ПИО РС истичу да су послодавци који пензионера пријаве по основу радног односа за пуно или непуно радно вријеме дужни да плаћају све обавезе Републици у погледу пореза и доприноса.
- Код уговора о дјелу послодавци су дужни да плаћају порез и допринос за ПИО, за уговор о привременим и повременим пословима плаћа се порез, допринос за ПИО и допринос за здравствено осигурање, а све у зависности од основа осигурања којих има више од 20 - појаснили су у фонду.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.