Бијељина предњачи по броју нелегално изграђених објеката
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2018/06/750x500/20180609000456-263230.jpg)
Влада Републике Српске утврдила је Приједлог закона о легализацији бесправно изграђених објеката, који би требало да буде усвојен по хитном поступку. Доношење овог закона неопходно је с обзиром на то да је рок за подношење захтјева за легализацију истекао 31. децембра 2016. године.
До краја 2016. године, када је по важећем закону истекао рок за предају захтјева за легализацију, локалним заједницама поднесено је 46.000 захтјева, али је процјена да на терену постоји више од 80.000 нелегално изграђених објеката.
Зато је било неопходно да се новим прописима, онима који захтјеве нису поднијели, омогући наставак легализације.
“На иницијативу породица погинулих бораца, РВИ , избјеглог и расељеног становништа према министарству је било неколико приједлога да ову област наставимо, да преостале објекте које нису успјели легализовати из објективних или субјективних разлога, да буду дио процеса легализације, поново их ставимо на дневни ред и упутимо према парламенту”, рекла је Сребренка Голић, министарка за просторно уређење, грађевинарство и екологију у Влади Српске.
Међу локалним заједницама које предњаче у броју нелагално изграђених објеката је град Бијељина.
Подсјећамо да је први законски рок био до краја 2013. године, а затим и други рок послије три године.
У оба рока, градској админстарцији поднесено је око 4.000 захтјева за легализацију, али је на терену знатно другачија слика, нарочито у избјегличким насељима.
За покретање поступка легализације било је довољно да се поднесе доказ о власништву објекта, а да осталу документацију странка достави у року од мјесец дана. Испоставља се да је више од половине градитеља искористило захтјев само због прикључака струје и воде, па је локална администрација, још прошле године, одустала од рјешавња ових захтјева.
“Ми би више од пола, око 2.000 поступака требало да обуставимо, јер грађани нису испоштовали оно што треба да ураде – нису прибавили документацију, све то правдајући тешком економском ситуацијом и немогућношћу да прибаве документацију”, каже Миладин Ракић, начелник Одјељења за просторно уређење Града Бијељина.
Околност да ниједан објекат у Семберији није без струје и воде, упућује на то да су, и поред законских препрепрека, нелегално изграђени објекти уредно снабдјевени и струјом и водом. Многи од њих су комерцијалног, а не социјалног карактера, па је за очекивати да ће нови закон у овој области увести много више реда.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.