Све теже добити кредит
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2008/10/750x500/20081006184143.jpg)
БAЊA ЛУКA - Посљедице глобалне финансијске кризе индиректно се осјећају и у БиХ и то кроз повећање каматних стопа и чињеницу да су услови давања кредита пооштрени и да ће бити све теже добити кредит.
Ово је за "Глас Српске" рекао вицегувернер Централне банке БиХ Љубиша Владушић и напоменуо да вјерује да се криза ипак неће знатније одразити на БиХ,
- Каматне стопе повећавају се у складу с повећањем ЕУРИБОР-а. И у бх. банкама повећане су каматне стопе, јер је у еврозони, гдје се банке задужују, поскупио новац с обзиром на то да су та тржишта мање ликвидна - истакао је Владушић.
Појаснио је да већина банака које дјелују у БиХ имају своје банке-мајке у иностранству од којих повлаче новац.
- Истовремено, и те банке-мајке се задужују на међународном тржишту, што повећава цијену кредита и њима, а самим тим и банкама у БиХ. Комерцијалне банке у БиХ самостално формирају висину каматне стопе. Сада су услови за добијање кредита, с аспекта анализе ризика инвестирања и давања кредита, нешто пооштрени, тако да ће све теже бити добити кредит - истакао је Владушић. Оно што је важно напоменути, додао је, јесте то да се данас показује колико је домаћа штедња најјефтинији капитал у једној држави.
Нагласио је да постоји безбједност држања депозита грађана у банкама, са препоруком грађанима да депозите држе у банкама и користе добру понуду банкарске камате, диверзификујући свој портфолио на више банака, односно да се имовина распореди у више банака.
- Штедња је у бх. банкама заштићена захваљујући дјеловању Aгенције за осигурање депозита БиХ. Данас је осигурани износ 7.500 КМ, а очекује се да ће државни Парламент одобрити да буде повећан на 10.000 марака - истакао је Владушић и додао да се за банкарски сектор у БиХ, може рећи да је ликвидан.
Што се тиче инфлације, глобални шокови цијена енергије и хране допринијели су расту цијена и у БиХ.
- Међутим, 2008. година је са аспекта хране била далеко боља него претходна па се може очекивати да цијене хране буду враћене у реалне оквире, дакле наниже - рекао је Владушић.
Цијена нафте у еврима је од јануара до јула порасла за 36,7 одсто, што има утицај на раст цијена свих производа и услуга.
- Тако су цијене за првих седам мјесеци 2008. године у односу на децембар 2007. године порасле 4,2 одсто и у јулу ове године инфлација посматрана на годишњем нивоу досегла је стопу од 9,9 одсто, што је највећа стопа инфлације у БиХ од 1998. године - рекао је Владушић.
Нагласио је да све ово нужно не значи да ће БиХ бити суочена са инфлаторним притиском до краја године, те би просјечна инфлација у 2008. у односу на претходну годину требала бити једноцифрена, односно између осам и 8,5 одсто.
- Важна претпоставка за ублажавање инфлаторних притисака јесте кретање плата. Потребно је обезбиједити да раст плата прати раст продуктивности. Најгори сценарио је покушај да се ефекти раста цијена поравнају растом плата - сматра Владушић.
Улога ЦББиХ на ублажавању посљедица инфлације је ограничена, а фискална политика је најважнија полуга која може утицати на домаћу тражњу.
- Доступне мјере су дисциплиновање фискалне политике, односно, задржати уравнотежење буyета, вршити анализу дефицита, увођење адекватне олакшице и субвенције пољопривредним произвођачима, утврђивање стратегије развоја и очувања домаће пољопривреде, креирање одговарајуће социјалне политике у циљу заштите најсиромашнијих и друго - каже Владушић.
Берзе
Истакао је да се посљедице кризе, наравно осјећају и на нашим берзама, на којима је промет знатно мањи него у нормално вријеме, али то се дешава и широм свијета.
- Очекујемо да ће се рјешавањем и опоравком ове кризе десити позитиван тренд и на нашим берзама - рекао је Владушић.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.