Стабилна економија услов за ЕУ
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2010/05/750x500/20100516185702.jpg)
БРИСЕЛ - Економска безбједност и стабилност је нови услов који је "грчка криза" наметнула за улазак нових чланица у Европску унију, јавила је Бета.
Србија и друге земље региона морају зато још марљивије да приону на реформе и нарочито сређивање својих буџета и државних трошкова, јер је то једини начин да се у отежаним околностима и с перспективом да ће проширивање можда тећи нешто спорије, "квалификују" као кандидати за чланство.
У круговима ЕУ преовлађује то мишљење, а потпредсједник групе социјалиста у Европском парламенту Ханес Свобода чак сматра да ће, због потребе да се кризом погођена Унија изнутра преуреди и стабилизује и неповољног развоја у већини земаља западног Балкана, ионако уочљив отпор, посебно у Њемачкој, према уласку нових чланица у ЕУ, довести до тога да тај процес за неко вријеме застане.
И да "можда једино Хрватска буде пуштена" у Европу. Досад је Европска унија на западни Балкан увијек гледала првенствено са становишта своје безбједности.
Сад је криза Грчке и евра наметнула чланицама ЕУ апсолутну потребу да најприје одбране евро.
- У овом часу су сви у ЕУ заокупљени очувањем стабилности Европе. Сад није повољан тренутак да се у Бриселу разговара о повећању буџета за Србију, односно "новој солидарности према земљама које нису чланице ЕУ - рекао је потпредсједник српске владе Божидар Ђелић, који је недавно посјетио Брисел.
Ђелић је на примједбе у Европској комисији да земље западног Балкана, уз проблеме задуживања, морају да ријеше структурне проблеме слабог привредног раста и извоза, узвратио да Србија управо зато одлучно намјерава да се укључи у "дијалог о стратегији унутар Европске уније".
Презадуженост
У Европској комисији, Европском парламенту, а и Одбору за спољну политику њемачког парламента мисле да ће морати озбиљно да се позабаве хрватском презадуженошћу и рањивошћу прецијењене куне.
Привреде Хрватске и Србије чине заједно око 70 економија западног Балкана, ове године Влади у Загребу стиже девет милијарди евра отплате дуга, док Србија и даље спољном помоћу мора да попуњава буџет.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.