Колико милијарди је одувала Сенди?
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2012/10/750x500/20121030222659_98519.jpg)
Њујорк -- Олуја Сенди оставља иза себе рушевине, поплаве и милионе у мраку. Још нема званичних процjена, али аналитичари кажу да ће удар коштати бар 20 милијарди долара.
Кућа “Еквикет” је јуче објавила прогнозу да ће налет суперолује изазвати десет милијарди долара наплативе штете, као и бар још толико штете коју неће “покрити” осигуравајуће куће.
Неки извори иду и до износа од 100 милијарди, а професор на Универзитету Мериленд Питер Морици поредећи “Сенди” са ураганом “Ајрин” увjерен је да ће укупна штета износити најмање 45 милијарди долара.
“Прошле године је прије удара Ајрин процијењено да ће штета износити седам милијарди, али је то касније нарасло на око 15 милијарди. Исто очекујем и сада”, рекао је Морици.
Он је навео да очекује да се првобитна прогноза увећа за два до три пута, узимајући у обзир да ће посљедице олује “Сенди” осјетити чак 60 милиона људи, као то што ће Њујорк и још неки већи градови највјероватније бити “замрзнути” неколико дана.
Берза јуче није радила, што је први пут од 1985. године да невријеме затвори врата Волстрита. По свему судећи, она ће остати затворена и данас, што ће бити први пут од 1888. да “финансијски центар свијета” због невремена буде затворен два дана заредом.
Аналитичари куће “Мудис” процјењују да ће сваки дан својеврсне блокаде Њујорка и Вашингтона значити већ уздрманој америчкој економији губитак од 10 милијарди, преноси CNBC.
Није немогуће да због штете на рафинеријама, жељезници и путевима скочи и цијена нафте, а претпоставља се да авио-компаније губе сваког дана више од 10 милиона долара због отказивања хиљада летова. Укупни “трошак” само у тој грани би могао да буде и до 450 милиона долара.
Зато се сматра да ће укупна штета бити на нивоу историјског урагана који је погодио Лонг Ајленд 1938. који је прерачунато за данашње услове, коштао 47 милијарди долара и однио стотине живота.
BBC скреће пажњу и на “скривене трошкове”, који обично нису урачунати у прогнозама.
“Цијена се обрачунава узимајући у обзир штету на објектима, кућама и другим непокретностима, а затим се узима у обзир осигурање. Међутим, обично се не рачунају изгубљени радни сати, изгубљени часови, па чак ни вријеме изгубљено на обезбјеђивање домова од олује”, рекао је професор економије са Јејла Вилијам Нордхаус.
Стручњаци додају да постоје значајни трошкови, који се у процјенама штете не узимају у обзир: то су губици малих предузећа и радњи које држе “обични људи”, а која ће бити затворена више дана, трошкови спасилачких служби и посебних мјера због невремена, као и трошкови телекомуникација.
Осим тога, економисти као врло значајну наводе и атмосферу у друштву послије великих непогода, која може негативно да утиче на послове.
“Да не спомињемо изгубљене животе. Јасно је да ће ниво штете који је нанијела олуја бити историјски”, додаје BBC.
Ипак, у свему постоји и нешто добро. Број кућа које су оштећене оживjеће грађевински сектор, што ће у ту грану упумпати десетине милијарди.
Ураган Иван из 2005. погодио је Флориду и начинио штету од 14 милијарди, али су након реновирања цијене некретнина нарасле за чак 25 одсто.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.