Хрватска би преко Србије до Русије
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2014/08/750x500/20140810135832_160119.jpg)
Загреб/Београд - У страху да ће изгубити руско тржиште многе хрватске компаније размишљају да отворе „експозитуре" у Србији, пишу Новости.
Декрет предсједника Владимира Путина да се забрани и ограничи увоз хране из земаља које су прихватиле санкције Русији највише би у Хрватској погодио „Подравку", „Кромарис", ПИК „Врбовец", „Виндију", „Беље", а на руско се тржиште из Хрватске најчешће извозе супе, месо, воће, конзерве и месне прерађевине.
Идеја да се преко Србије дође до Русије није нова, а то су јавно истицали и бивши хрватски премијери, поготово Јадранка Косор која се три пута састала са Путином и настојала да се појачају односи са том земљом.
У вријеме прије санкција сматрало се да Србија има много развијеније односе са Русијом, па би то био пут и за хрватске компаније, а заузврат би Хрватска отворила Србији пут према ЕУ. Али, у међувремену је хрватска економија дотакла дно, па Србији мало може Хрватска да помогне, а и многе хрватске компаније, попут „Гавриловића", могле би да затворе врата да нема српског тржишта.
За разлику од Хрватске, која је слијепо слушала Брисел и Вашингтон, Словенци су према Русији били далеко отворенији, па ни сада, у јеку санкција, не желе да примјене све оно на шта чланице тјера ЕУ.
Може ли се у кратко вријеме организовати „операција Србија" остаје за хрватске компаније велико питање, али многи сматрају, ако се санкције наставе, да је то једини начин да се даље извози у Русију.
Међутим, препакивање би поскупјело хрватску робу, па се сада раде рачунице шта је најпрофитабилније, ићи преко Србије или чекати крај санкција. Велико узбуђење влада у „Подравки" , а Дамир Перлок, директор за источна тржишта, каже да су у сталној вези са својим московским представништвом. За сада нису погођени санкцијама, али не знају шта ће даље да буде.
Прекид пословања са Русијом био би кобан. Иако се званично помиње бројка од 3,2 милиона долара колико је Хрватска у прва три мјесеца ове године извезла хране у Русију, многи кажу да се на различите начине извози ипак више.
Хрватска је, због слијепе политике према Русији, већ имала низ тешкоћа, од тога да није приступила „Јужном току", до тога што је до крајности закомпликовала долазак Руса на Јадран. Ове године је туриста из Русије знатно мање, а сада пријети и прекид извоза.
Када смо у петак замолили за изјаве директоре неколико компанија, одговор је био готово идентичан.
„Молимо вас, немојте у овом часу да доливате уље на ватру. Не можемо ништа да коментаришемо, само се надамо да ће се наћи убрзо неко рјешење", био је истовјетан одговор свих. Још мање су жељели јавно да коментаришу планове да дио пословања пребаце у Србију и тако спасу извоз до Русије.
У Хрватској господарској комори која је затворила велелијепно представништво у Москви и сада ради у скромнијим условима, кажу да би годишњи губитак могао да износи између 20 и 25 милиона евра, а да на руско тржиште оде око 1,5 одсто укупног хрватског извоза хране. Посебно би могла да буде погођена фабрика „Кромарис" која се бави прерадом рибе и шкољки, а са Русима је имала одличне послове.
Негативне посљедице ће да осјећају и „Сардина" и „Остреа", које такође прерађују и конзервишу рибу. Још већи страх постоји ако ЕУ појача санкције Русије, па услиједе противмјере, јер би у том случају велике тешкоће имали „Плива", „Јадрански галенски лабораториј" из Ријеке, „Никола Тесла", „Кончар", „Сапонија" и АД „Пластик".
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.