БиХ рачуна на помоћ од милијарду евра
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2009/04/750x500/20090403210231.jpg)
БЕОГРAД - Босна и Херцеговина 15. априла почиње преговоре са Међународним монетарним фондом (ММФ) о склапању стендбај аранжмана гдје рачуна на помоћ од најмање милијарду евра.
Ово је у петак приликом посјете Народној банци Србије казао гувернер Централне банке БиХ Кемал Козарић.
Основни циљ посјете била је размјена искуства са гувернером НБ Србије Радованом Јеласићем у преговорима са ММФ који се у Србији приводе крају. Он је нагласио да би се основе преговора са ММФ-ом требале знати након што фискално вијеће БиХ изађе са конкретним приједлогом услова преговора БиХ и ММФ-а.
- Нови стендбај аранжман са ММФ-ом требао би БиХ да донесе приступ финансијским институцијама и макроекономску стабилност у земљи. БиХ би задужење од најмање милијарду евра код ММФ-а могло помоћи, а ако не и више - казао је Козарић.
Истакао је да, иако је у 2008. години у БиХ настављен тренд одрживог економског раста из претходних година који износи, према процјенама пет и по одсто, највећи проблем економији БиХ представља компликована политичка ситуација.
- Према подацима за прва два мјесеца у 2009. години БиХ биљежи пад извоза за 22 одсто и пад увоза за 23, 5 одсто у односу на исти период лани. Вањски дуг у БиХ је уредно сервисиран, а износио је 4,19 милијарди марака - навео је Козарић.
Банкарски сектор, је према Козарићевим ријечима стабилан и БиХ према ријечима Козарића спасава систем каренси борда који гарантује стабилност домаће валуте.
Гувернер НБ Србије Радован Јеласић рекао је да би Србија из преговора са ММФ-ом требала да добије око четири милијарде евра које би првенствено требале да буду уложене у стабилизацију и гарантовање макроекономске стабилности.
- Србији је програм ММФ-а потребан првенствено због великог дефицита текућег биланса, пада трговинске и привредне активности, као и немогућност правних лица у Србији да рефинансираују постојеће обавезе. Aранжман ММФ-а допринијеће одговорнијој фискалној политици и додатна средства из ЕУ- рекао је Јеласић.
Јеласић је најавио за крај априла изношење програма економских мјера за ублажавање ефеката економске кризе, као и неминовно смањење прихода од акциза и нафтних деривата.
Сарадња
Гувернери Централне и Народне банке договорили су и детаље будуће сарадње, прије свега, у размјени запослених и искустава у процесу сарадње са ММФ-ом. Најављена је и могућност отварања Регионалне развојне банке која би била од користи свим земљама региона.
Пратите нас на нашој Фејсбук и Инстаграм страници и Твитер налогу.