Još nije određeno ročište po tužbi porodice Karadžić
![](https://cdn.glassrpske.rs/slika/2023/05/750x500/20230504133714_467990.jpg)
SARAJEVO - Još nije određeno ročište pred sudom u Americi po tužbi porodice prvog predsjednika Republike Srpske Radovana Karadžića, koja zahtijeva od Kancelarije za kontrolu imovine stranaca /OFAC/ Ministarstva finansija SAD da je skine sa liste sankcija na kojoj se nalazi 20 godina.
Ročište nije zakazano zbog činjenice da OFAC ima rok od 60 dana da dostavi pisani odgovor na tužbu, a zatim će obje strane dostaviti pisane argumente sudiji koji će donijeti konačnu presudu. Karadžićeva kćerka Sonja Karadžić Jovičević rekla je Srni da će sve izjave na ovu temu davati advokat Piter Robinson, koji zastupa porodicu Karadžić.
“S obzirom na to da predmet vodi Piter Robinson i da je sud u SAD, sve izjave na tu temu davaće on”, pojasnila je ona.
U tužbi je navedeno da je Karadžićeva porodica od suda zatražila da OFAC-u naredi da o zahtjevima članova porodice podnesenim prije tri godine odluči u roku od 30 dana, kao i da isplati naknadu za usluge njihovih advokata. Robinson je rekao da se nada da će OFAC odlučiti da članove porodice Sašu, Ljiljanu i Sonju skine s liste, jer su na nju stavljeni u cilju hapšenja Radovana Karadžića, a on je već 15 godina u pritvoru.
“Tužba se bavi pitanjem koje je veće od porodice Karadžić. SAD su uvele rekordan broj sankcija od početka rata u Ukrajini. Ipak, mehanizam za reviziju tih sankcija i odlučivanje o tome da li nekog treba skinuti s te liste je pokvaren”, pojasnio je Robinson za “Detektor”.
Karadžićeva supruga Ljiljana, sin Aleksandar i kćerka Sonja u utorak, 2. maja, podnijeli su pred Okružnim sudom u Kolumbiji u SAD tužbu protiv OFAC-a i direktora ove kancelarije Andree M. Gacki. Vlada SAD je stavila porodicu Karadžića na listu sankcija nakon što su bili osumnjičeni da su mu pomogli da izbjegne hapšenje u vrijeme kada se suočavao sa optužnicom Haškog tribunala. Ove sankcije, navela je porodica u tužbi, koštale su ih mogućnosti zapošljavanja, onemogućavale su im otvaranje bankovnih računa, zadržavani su na graničnim prelazima i doživljavali stigmu zbog sumnje da opstruišu Dejtonski sporazum i pomažu u skrivanju osoba koje je optužio Haški tribunal.
Pratite nas na našoj Facebook i Instagram stranici i Twitter nalogu.